הטבח בנחל עוז
ערך זה עוסק באירוע אקטואלי או מתמשך
| ||
ערך זה עוסק באירוע אקטואלי או מתמשך | |
חלק ממתקפת הפתע על ישראל (2023), מלחמת חרבות ברזל | |
---|---|
תפילין ובקבוק יין זרוק על הרצפה בבית משפחה אליה חדרו מחבלים ביום שבת שמיני עצרת | |
תאריך | 7 באוקטובר 2023 |
מקום | נחל עוז |
מטרה | אזרחים |
קואורדינטות | 31°28′21″N 34°29′50″E / 31.4725°N 34.497222222222°E |
סוג | פיגוע ירי |
נשק | רובי סער |
הרוגים | לפחות 100 |
חטופים | לפחות 3 |
פצועים | טרם ידוע |
מבצע |
|
מספר מפגעים | לפחות 20 |
מניע | טרור אסלאמי |
הטבח בנחל עוז הוא טבח שביצע ארגון הטרור חמאס בבוקר 7 באוקטובר 2023, שמחת תורה תשפ"ד, בקיבוץ נחל עוז הסמוך לצפון רצועת עזה, כחלק ממתקפת הפתע על ישראל. בטבח נרצחו רבים מתושבי הקיבוץ, ונגרם הרס רב. כמה מתושבי הקיבוץ נחטפו לרצועת עזה.
רקע
ערך מורחב – מתקפת הפתע על ישראל (2023)
הטבח
תחילת מתחקירים ראשוניים עלה כי 40–50 מחבלים חדרו דרך גדר המערכת ורצו אל המוצב הסמוך לנחל עוז. המחבלים ניהלו קרב קצר עם השומרים בשער, הרגו אותם ונכנסו פנימה, ועד מהרה השמידו חלק גדול מהמוצב והציוד שבו. חיילי המוצב הופתעו, ורובם נהרגו. כמה מהם הצליחו לחמוק לתוך קיבוץ נחל עוז, והחלו להילחם שם נגד המחבלים שהסתערו על הקיבוץ ועל תושביו במטרה לחטוף את חלקם ולהרוג את כל השאר.[1] במקביל בחמ"ל התבצרו קציני מטה ותצפיתניות שניסו לתקשר עם הכוחות וכיוונו מסוקי קרב לחוליות המחבלים. כמו כן, גשש גדודי ושני מפקדי מחלקות ניהלו חילופי אש עם המחבלים שהיו מחוץ לחמ"ל. מאמץ זה נמשך עד שהמחבלים השליכו פנימה מטעני נפץ ורבים נהרגו.[2]
במקביל לאירועים במוצב נחל עוז, לפחות 20 מהמחבלים שביצעו את מתקפת הפתע חדרו לקיבוץ נחל עוז הסמוך לצפון רצועת עזה.[3] המחבלים פרצו לבתים, טבחו בתושבי הקיבוץ, ורצחו משפחות שלמות. בין הנרצחים צלם ישראל היום יניב זוהר ורוב משפחתו.[4][5]
קרב נחל עוז
ערך מורחב – קרב נחל עוז
מיד בתחילת המתקפה, כוח של יחידת המסתערבים הדרומי של משמר הגבול- ימ״ס דרום, שישן בתקופה שלפני במגורי חיילים בתוך הקיבוץ, ומנה באותה השבת 11 לוחמים הסתער על מקורות הירי בתחילת הקרב על נחל עוז. לקיבוץ הגיעו כוחות צה"ל, תחילה כוחות צנחנים של גדוד 890, לוחמי מג"ב ויחידות מיוחדות, ובהמשך לוחמי סיירת גבעתי,[6] וניהלו קרב ארוך עם המחבלים במשך מעל 12 שעות, עד הריגתם של המחבלים.[7] בין המשתתפים בלחימה היה האלוף במילואים נעם תיבון, שבנו אמיר מתגורר בקיבוץ, וכן האלוף בדימוס ישראל זיו, שחברו ליחידת מגלן שנלחמה במחבלים. למקום הגיעו בשלב מוקדם חפ״ק סגן מפקד יחידת מגלן רס״ן חן בוכריס, סגן יפתח יעבץ - ק.אג״ם יחידת מגלן,וסמל אפיק רוזנטל חובש ולוחם בחפ״ק, כמו-כן בחפ״ק נמצאו שני קשרי המפקדים סמל א׳ וסמל ד׳. הכוח ניהל קרב עם חוליית מחבלי נוח׳בה ובמהלכו נפלו חן, אפיק ויפתח. [8]
על פי הערכות הצבא, לקיבוץ נחל עוז נכנסו כ-100 מחבלי חמאס. לצד הקרבות עסקו הלוחמים הישראלים בפינוי התושבים וחילוצם.[6]
חטיפה לעזה
ערך מורחב – החטיפה לעזה (מלחמת חרבות ברזל)
מלבד הטבח, מחבלי חמאס חטפו כמה מתושבי הקיבוץ לשטח רצועת עזה, בהם הורים ושלושת ילדיהם. המחבלים שידרו את החטיפה בשידור חי, ככל הנראה מהטלפון של אם המשפחה, וכך נודע הדבר למשפחתם.[9][10]
הערות שוליים
- ^ רונן ברגמן, "המוסף לשבת", "ממה שאנחנו מבינים, התוכנית הייתה גדולה עוד יותר, וכללה משלוח חוליות מחבלים למרכז", באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
- ^
הקמב"צית מ'נחל עוז' חוזרת לרגע חדירת המחבלים, באתר צה"ל, 14 באוקטובר 2023
- ^ כתבי ynet, הקרב הקשה בכפר עזה נמשך: "הסיוט הכי גדול של תושבי העוטף התגשם", באתר ynet, 8 באוקטובר 2023
- ^ איליה יגורוב, יהי זכרם ברוך: צלם "ישראל היום" יניב זוהר נרצח יחד עם משפחתו על ידי מחבלים, באתר ישראל היום, 10 באוקטובר 2023
- ^ צלם "ישראל היום" יניב זוהר נרצח יחד עם משפחתו, באתר ערוץ 7, 10 באוקטובר 2023
- ^ 1 2 אלישע בן קימון, המשחררים של נחל עוז: קציני סיירת גבעתי מדברים על התופת והגבורה בקרב, באתר ynet, 13 באוקטובר 2023
- ^ שירות גלובס, מתקפת הפתע על ישראל: לפחות 250 נרצחים, עשרות חטופים ובני ערובה, באתר גלובס, 7 באוקטובר 2023
- ^
אמיר תיבון, היינו נצורים שעות. אבא שלי, בן 62, נלחם במחבלים כדי לחלץ אותנו. המדינה נכשלה, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2023
- ^ נופר פרידנברג, סתיו נחרד לראות את משפחתו נחטפת לעזה: "המחבלים לקחו את כולם - אחותי רק בת 8", באתר וואלה, 8 באוקטובר 2023
- ^ נועם (דבול) דביר, חמשת בני משפחתו של ניצן נחטפו לעזה: "תעשו הכל כדי לאתר אות חיים", באתר ישראל היום, 8 באוקטובר 2023
זירות מלחמת חרבות ברזל | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
הזירה העזתית | מתקפת הפתע על ישראל • פינוי צפון הרצועה • קרב בית חאנון • קרב ג'באליה • קרב עזה • הפסקת אש • קרב שג'אעייה • תוכנית אטלנטיס • קרב ח'אן יונס • הקרב במחנות המרכז • מבצע עוז וניר • אסון אל-מע'אזי • מבצע יד זהב • מבצע כתר המערב • מבצע ניתוח מקומי • קרב רפיח • קרב ג'באליה השני • כביש 749 • בסיס נצרים • המשבר ההומניטרי (הרעב ההמוני • הפצצת בניין המהנדסים ברצועת עזה • הריגת הינד רג'ב • אסון הסיוע ההומניטרי • הריגת עובדי המטבח המרכזי העולמי • האסון בתל א-סולטאן • האסון בבית הספר אלעודה) • הסיוע ההומניטרי • ההתנקשות באסמאעיל הנייה | ||||||
החזית הצפונית | ההתנקשות בסאלח אל-עארורי • התקיפה בנמל התעופה חלב • פגיעת הרקטה במג'דל שמס • ההתנקשות בפואד שוכר | ||||||
החזית המזרחית | ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי • ההשתלטות האיראנית על אוניית המכולות MCS Aries • התקיפה האיראנית על ישראל • התקיפה הישראלית באיראן (2024) | ||||||
מערכת דעת הקהל העולמית |
| ||||||
זירות נוספות | זירת יהודה ושומרון • מעורבות החות'ים (מבצע שומר השגשוג • המתקפה האווירית בתימן • מבצע קשת פוסידון • המשבר בים סוף • מבצע יד ארוכה) • העורף הישראלי (מחאות בישראל על רקע מלחמת חרבות ברזל • חסימת משאיות הסיוע לרצועת עזה) |