השקיה בטפטוף
השקיה בטפטוף היא שיטת השקיה שפותחה בישראל, המשחררת מים בטפטוף איטי לשורשי הצמחים, בין אם מעל פני הקרקע או ישירות לאזור השורשים מתחת לפני הקרקע (השקיה תת-קרקעית). המטרה היא לספק את המים ישירות לאזור השורשים ולמזער את ההתאיידות. כבר בזמנים קדומים נעשה שימוש בהשקיה בטפטוף באמצעות כדי חרס שמולאו במים, הוטמנו בקרקע ושחררו את המים באיטיות לקרקע דרך נקבוביות כלי החרס. שימוש בשיטות דומות נעשה בחממות באירופה באמצע המאה ה-20.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]הטפטפת ושיטת ההשקיה המבוססת עליה הומצאו, יוצרו והופצו על ידי המהנדס הישראלי שמחה בלאס ובנו ישעיהו בסוף שנות ה-50 ובמחצית הראשונה של שנות ה-60, כאשר מערכת ההשקיה הניסיונית הראשונה הותקנה על ידם בשנת 1959. בסוף שנת 1964 ייסדו, יחד עם קיבוץ חצרים, את חברת נטפים, אליה העבירו את כל הפעילות העסקית שלהם בתחום הטפטוף, לרבות אפשרות השימוש בפטנטים שלהם. חלק מהותי בפיתוח וקידום התחום והפצתו בכל רחבי העולם מיוחס לפרופ' דן גולדברג מהפקולטה לחקלאות ברחובות.
ישנם הטוענים כי האגרונום יעקב מוטס הוא בעצם הממציא של הטכנולוגיה, ושמחה בלאס הוא זה שמסחר אותה.[1]
כיום מיוצרות מערכות ההשקיה בטפטוף על ידי חברות רבות בעולם, כאשר ישראל נוטלת חלק מרכזי בפיתוח ובייצור. ההמצאה גרמה למהפכה עולמית בשיטות ההשקיה והדישון בחקלאות, והובילה לחיסכון במים ולהגדלת היבולים.
שיטת פעולה
[עריכת קוד מקור | עריכה]ההתקדמות הגדולה בשיטת ההשקיה בטפטוף התרחשה לאחר התפתחות השימוש בחומרים פלסטיים. שיטת הטפטוף המודרנית מתבססת על העברת המים דרך טפטפות המשחררות אותם לקרקע. הזרם החלש מושג על ידי חיכוך של המים העוברים במסלול ארוך בטפטפת. הפחתת מהירות הזרימה של המים על ידי החיכוך במסלול ארוך אפשרה שיטה יעילה יותר משחרור המים דרך נקבים זעירים, הנסתמים בקלות.
היתרון המשמעותי של טפטפת על פני צינור עם נקבים נובע לא רק ממיעוט סתימות, אלא מחלוקת מים אחידה לאורך השלוחה (צינור הטפטפת). היתרונות מחלוקת המים האחידה רבים: חיסכון במים, מתן כמות מים מדויקת לכלל הצמחים, והחשוב מכולם – יצירת חלקה הומוגנית במועד הקטיף והשבחת איכות הפירות וגודלם – מה שתורם לתשואה גבוהה יותר ואי לכך מגדיל את כדאיות הגידול.
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- שמחה בלאס: מי מריבה ומעש, מסדה, 1973
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- שיטות השקיה באתר העמותה לקידום החינוך המדעי ביישובי הגליל
- ראשית ההשקיה בטפטוף באתר קיבוץ עין גדי (שיחה בין ישעיהו בלאס לדן בניהו מעין גדי)
- הטפטוף לדורותיו באתר נטפים
- בקרת השקיה באתר שדות
צפריר רינת, השקיית אורז בטפטוף - התשובה הישראלית לפליטות גז מתאן, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2016
- עמירם כהן, ההצלחה של נטפים: מטפטפות הקיבוץ לעולם כולו, באתר TheMarker, 12 ביוני 2011
- יעל פרוינד אברהם, טיפת כבוד: מי באמת המציא את הטפטפות?, באתר nrg
השקיה בטפטוף, דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ "טיפת כבוד: מי באמת המציא את הטפטפות?". NRG. נבדק ב-2018-06-27.