ויקיפדיה:כיכר העיר/ארכיון 130
דף זה הוא דף ארכיון של דיון או הצבעה שהסתיימו. את המשך הדיון יש לקיים בדף השיחה של הערך או הנושא הנידון. אין לערוך דף זה.
סדנת מבוא לוויקינתונים (WIKIDATA) ב-18 וב-25 באוקטובר בתל אביב
[עריכת קוד מקור]עמותת ויקימדיה ישראל, בשיתוף פעולה עם איגוד האינטרנט הישראלי, מזמינה אתכם להכיר את מיזם ויקידאטה – מאגר הנתונים החופשי של קרן ויקימדיה.
הסדנה מורכבת משני מפגשים:
מפגש ראשון: מבוא לוויקידאטה – יום חמישי 18.10.2018 בשעות 18:00-20:00: רקע לצמיחת המיזם, כיצד עורכים את ויקידאטה ומוסיפים לו נתונים, ולמה זה בכלל חשוב?
מפגש שני: סדנת ויקידאטה מעשית – יום חמישי 25.10.2018 בשעות 18:00-21:00:איך מחלצים מידע מוויקידאטה: שאילתות ו-SPARQL.
הסדנה מתאימה גם למי שאינו בעל רקע טכני או ידע תכנותי.
הסדנה תועבר ע”י שני אבנשטיין, מרצה וחוקרת מהפקולטה לרפואה וביה”ס לחינוך באוניברסיטת תל אביב, מומחית לחכמת ההמון ומיזמי תוכן חופשי וחברת עמותת ויקימדיה ישראל.
להרשמה לחצו כאן.
כתובת: מתחם שרון, האקדמיה לפיננסים BDO, דרך מנחם בגין 48, תל אביב
כניסה למפגשים ללא עלות Keren - WMIL - שיחה 13:45, 9 באוקטובר 2018 (IDT)
- היי, מה עם לצלם את הסדנה? הלא אנו בעד הנגשת מידע. Shannen - שיחה 11:52, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
"העולם שוקע במיתון גיאופוליטי; הסדר הגלובלי שהובילה ארצות הברית מגיע לסופו"
[עריכת קוד מקור]החוקר הפוליטי איאן ברמר : העולם שוקע במיתון גיאופוליטי; הסדר הגלובלי שהובילה ארה"ב מגיע לסופו.
- "הכלכלה העולמית שוקעת במיתון גיאופוליטי שמבשר על סופו של הסדר הגלובלי שהובילה ארצות הברית, העריך איאן ברמר, מהחוקרים הפוליטיים המובילים בעולם.
"המיתון הגיאופוליטי הזה הוא למעשה מאוד פשוט - זהו סוף הסדר הגלובלי בהובלת ארצות הברית. ואנחנו עדיין לא יודעים מה יחליף אותו", אמר נשיא ומייסד חברת הייעוץ ומחקר הסיכונים הפוליטיים יוראסיה גרופ, במסגרת דברים שנשא בכנס בסינגפור, לפי דיווח ערוץ CNBC.
ברמר הזהיר גם כי משבר כלכלי עולמי נוסף עלול להגביר את מגמת ההתפרקות, וכי השלכות של המשבר הכלכלי הבא יהיו התרסקות גדולה הרבה יותר.
ברמר הוסיף כי אחת הסיבות העיקריות לחיכוכים הפוליטיים הנוכחיים היא כי "הסדר הגיאופוליטי כבר אינו מיישר קו עם ארצות הברית ובעלות בריתה". לדבריו, חלה התדרדרות ביחסים בין ארצות הברית לאירופה על רקע ירידת השפעתה של האחרונה על הסדר העולמי. בה בעת, הולכת וגוברת חשיבותה של סין ושל שווקים מתעוררים ככלל, הוסיף.
"אחת הסיבות הגדולות לכך ששקענו במיתון גיאופוליטי, היא שכל היסודות הבינלאומיים המרכזיים של הסדר שהובילה ארצות הברית התערערו במהלך 25 השנים החולפות", סיכם ברמר.
eli - שיחה 12:49, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- ברמר נזהר מלקרוא לילד בשמו, אבל די ברור שגם כך או אחרת (לא בטוח שטראמפ ממשיך או יוצר את הבעיה הזו), טראמפ הוא חלק גדול מכל הבעיה הזו, לאמור, אני לא בטוח שטראמפ יפתח ב"מלחמת עולם" אבל אני די משוכנע שהוא יוביל אותנו לשם. eli - שיחה 12:54, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אלי, הוא מדבר על 25 שנה! לצערי, טראמפ נשיא רק שנתיים... נדנד - שיחה 12:57, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- נכון, הוא מציג את התדרדרות ביחסים כחלק ממגמה שנוצרה לפני 20 שנה, אבל הוא גם מזהיר ממשבר עולמי שתיכף יבוא = אם כל נשיא המשיך את "הסטטוס-קוו" - אירופה וארה"ב ביחסים קרירים, הרי שטראמפ הגיע ושבר הכל. להזכירך, שתי התקריות בועידת ה-OECD. eli - שיחה 13:10, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אתה טוען שכל הנשיאים ב25 שנה האחרונות מובילים את העולם למלחמת עולם שלישית? הטענה שלו לכאורה היא לא על התנהלות כזו או אחרת, אלא על שינוי עולמי שלא קשור לנשיא זה או אחר, כגון ההתעוררות של סין. ולפי דבריו ההידרדרות באה על רקע מיעוט השפעתה של ארצות הברית , ואם כן הבדלנות של טראמפ צפויה להציל את העולם. הוא שובר את הסטטוס קוו.נדנד - שיחה 13:18, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- ברורר. eli - שיחה 13:26, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- ”חלה התדרדרות ביחסים בין ארצות הברית לאירופה על רקע ירידת השפעתה של האחרונה על הסדר העולמי.” מה לא ברורר?! נדנד - שיחה 13:33, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- ברורר. eli - שיחה 13:26, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אתה טוען שכל הנשיאים ב25 שנה האחרונות מובילים את העולם למלחמת עולם שלישית? הטענה שלו לכאורה היא לא על התנהלות כזו או אחרת, אלא על שינוי עולמי שלא קשור לנשיא זה או אחר, כגון ההתעוררות של סין. ולפי דבריו ההידרדרות באה על רקע מיעוט השפעתה של ארצות הברית , ואם כן הבדלנות של טראמפ צפויה להציל את העולם. הוא שובר את הסטטוס קוו.נדנד - שיחה 13:18, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- נכון, הוא מציג את התדרדרות ביחסים כחלק ממגמה שנוצרה לפני 20 שנה, אבל הוא גם מזהיר ממשבר עולמי שתיכף יבוא = אם כל נשיא המשיך את "הסטטוס-קוו" - אירופה וארה"ב ביחסים קרירים, הרי שטראמפ הגיע ושבר הכל. להזכירך, שתי התקריות בועידת ה-OECD. eli - שיחה 13:10, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אלי, הוא מדבר על 25 שנה! לצערי, טראמפ נשיא רק שנתיים... נדנד - שיחה 12:57, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- ברמר נזהר מלקרוא לילד בשמו, אבל די ברור שגם כך או אחרת (לא בטוח שטראמפ ממשיך או יוצר את הבעיה הזו), טראמפ הוא חלק גדול מכל הבעיה הזו, לאמור, אני לא בטוח שטראמפ יפתח ב"מלחמת עולם" אבל אני די משוכנע שהוא יוביל אותנו לשם. eli - שיחה 12:54, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
על קטרוג יתר
[עריכת קוד מקור]החלטתי לכתוב זאת כאן ולא במזנון כי אני יודע שאכשל בשינוי המדינות. בחודשים האחרונים אני מרגיש שיש הצפת קטגוריות וחלוקה לתתי-קטגוריות. אפילו עשו תחרות נושאת פרסים ע"מ שקטגוריות יעטרו בשמחה את ערכינו. אני מוצא את זה בלתי נסבל. אתן שתי סיבות: 1) זה בכלל לא מופיע באפליקציה הרשמית של ויקיפדיה. 2) חיפשתי אחר יזמי היי-טק אמריקאים (רציתי לראות מאילו מוסדות הם נשרו - אז לא זה העניין). מסתבר שיש חלוקה למייסדי חברות ולמייסדי חברות טכנולוגיה יהודים. כלומר אם לא הייתי יודע מראש שמארק צוקברג הוא יהודי היה נמנע ממני המידע. אני מבין חלוקה לפי מדינות אך מה היות צוקברג יהודי קשורה לכאן? עזבו שזה לא נייטרלי, זה גם לא עוזר לקורא.
כמובן יבואו ויגידו "זה נושא לשיחה בדף הקטגוריה", אך אני יכול להראות עוד ועוד חלוקות מוזרות כאלו. נדמה לי שמעט התבלבלנו בין עיקר לטפל. Shannen - שיחה 14:09, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אעיר שמטרת המתקפה לא היתה בהכרח להוסיף קטגוריות אלא גם לארגן ולסדר. הבעיה עם הקטגוריות אינה שיש יותר מדי, אלא שאין בהן סדר ועקביות. לדוגמה, הקטגוריה שחיפשת, יזמי היי-טק אמריקאיים, לא קיימת. לעומתה קיימת קטגוריה:יזמי היי-טק ישראלים וגם קטגוריה: מייסדי חברות טכנולוגיה ישראלים. יש גם מייסדי חברות טכנולוגיה בכלל (שיש בה פחות מעשרה ערכים) ומייסדי חברות טכנולוגיה סינים. בלי להתעמק אני יכול לנחש שיש לא מעט מייסדי חברות טכנו' שלא קוטלגו.
- קשה לצפות מראש מה יעזור לקורא, אולי יש דווקא מישהו שמתעניין בהיותו של אדם יהודי.
- אני לא רואה ממש פיתרון כללי לעניין במצב הנוכחי. כמי שהיה פעיל לפני שנים, זה לא עניין של החודשים האחרונים. משהו בסיסי באופי הלא-היררכי של המיזם, שבו כל אחד תורם מה, מתי ואיך שבא לו בתקווה לשיפור מתמיד ברמה הכוללת, לא משתלב עם משימת הקטלוג, שמחייבת מעל הכל סדר, שיטתיות וארגון. במידה מסוימת הפתרון שנמצא הוא דווקא מה שאתה יוצא נגדו - פשוט להוסיף עוד ועוד קטגוריות, בקטלוג כפול (כדי להימנע מהבעיה שציינת, שלא תמצא את הערך בקטגוריה הכללית יותר ולא תדע לאיזו תת-קטגוריה הוא משתייך. הוא יקוטלג גם למטה וגם למעלה).
- ייתכן שהפיתרון העתידי יבוא מתוך ויקינתונים. יהיה ממשק נוח וזמין לכל, שיאפשר מעין יצירה דינמית של קטגוריות, כולל דברים כמו: "יזמי היי-טק אמריקנים שנולדו בשנות השישים בקליפורניה". דב ט. - שיחה 16:39, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אולי. אבל הבעייה עם ויקינתונים היא שחלק גדול מהנתונים אינו נמצא שם. בכל יום נוצרים ערכים בויקיפדיה שאין להם דף בויקינתונים. חלק מהכותבים כלל אינם מודעים לאותו מיזם ולא יודעים ליצור שם דף, לא כל שכן להזין את הפרטים הנדרשים. זו לא טענה כלפיהם, זו פשוט עובדה. ביחס להרבה ערכים - במיוחד מישראל - יש דפים אך בלי הזנת נתונים. השורה התחתונה: הפוטנציאל הגדול של ויקינתונים רחוק ממיצוי. לכן עד שויקינתונים תביא את הגאולה המצופה ממנה אין תחליף לקטגוריזציה טובה של הערכים בויקיעברית. יואב ר. - שיחה - נופי חלונות 10 17:29, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- ייתכן שהישועה לא תבוא מוויקינתונים אבל קטגוריציה טובה של הערכים לא קרתה בעשר השנים האחרונות ולא סביר שתקרה. הסבך שתיארתי למעלה בנושא יזמי היי-טק/מייסדי חברות טכנולוגיה מאד אופייני. משימת הקטלוג שונה במהותה מעצם כתיבת הערכים. בכתיבת ערכים, זה לא נורא אם אנשים עושים עבודה חלקית ולא מתואמת. בקיטלוג זה כן נורא. קטגוריה חלקית יכולה ממש להפריע למצוא את הערך, שהיה אמור להיות כלול בה ולא נכלל. דב ט. - שיחה 17:43, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני מסכים עם שאנן בכל פה. הקטגוריות יצאו מזמן משליטה ומבזבזות את זמננו לריק. לאחרונה היה בלגאן אדיר עם קטגוריות של אישים במאה ה-20 וה-21. כמה שבועות שרשימת המעקב שלי מלאה עד אפס מקום בשינויים שבוטים עושים בקטגוריות, ושינוים חוזרים ותיקונים. ברוב ערכי האנשים במאות האלה יש בשבועות האחרונים 6-8 שינויים נפרדים של בוטים. אתם יכולים לדמיין מה הבלגאן האטומי הזה עושה לאפקטיביות של הניטור. השחתות הולכות לאיבוד בין עשרות אלפי פעולות בוטים שמשנים קטגוריות הלוך ושוב. נרו יאיר • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 20:31, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- ייתכן שהישועה לא תבוא מוויקינתונים אבל קטגוריציה טובה של הערכים לא קרתה בעשר השנים האחרונות ולא סביר שתקרה. הסבך שתיארתי למעלה בנושא יזמי היי-טק/מייסדי חברות טכנולוגיה מאד אופייני. משימת הקטלוג שונה במהותה מעצם כתיבת הערכים. בכתיבת ערכים, זה לא נורא אם אנשים עושים עבודה חלקית ולא מתואמת. בקיטלוג זה כן נורא. קטגוריה חלקית יכולה ממש להפריע למצוא את הערך, שהיה אמור להיות כלול בה ולא נכלל. דב ט. - שיחה 17:43, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אולי. אבל הבעייה עם ויקינתונים היא שחלק גדול מהנתונים אינו נמצא שם. בכל יום נוצרים ערכים בויקיפדיה שאין להם דף בויקינתונים. חלק מהכותבים כלל אינם מודעים לאותו מיזם ולא יודעים ליצור שם דף, לא כל שכן להזין את הפרטים הנדרשים. זו לא טענה כלפיהם, זו פשוט עובדה. ביחס להרבה ערכים - במיוחד מישראל - יש דפים אך בלי הזנת נתונים. השורה התחתונה: הפוטנציאל הגדול של ויקינתונים רחוק ממיצוי. לכן עד שויקינתונים תביא את הגאולה המצופה ממנה אין תחליף לקטגוריזציה טובה של הערכים בויקיעברית. יואב ר. - שיחה - נופי חלונות 10 17:29, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
מטריד
[עריכת קוד מקור]לפניכם פוסט שחבר העלה לפייסבוק, ואני מצטט: ”תקשיבו משהו מדהים מעדות אישית שלי. לאחרונה ראיתי שדברים אישיים שדיברתי בבית עם אשתי (לא בטלפון) מיד לאחר מכן אני רואה פרסומות בנושא. אחר חיפוש קטן הבנתי שכל מי שיש לו את האפליקציה של פייסבוק על הסמארטפון הוא מוקלט במקרופון ומוקלט במיקום ומוקלט בהתכתבויות של ווצאפ אפילו - לצורך שיווק פירסומי והצעות אישיות.”
- מישהו עוד נתקל בדבר המטריד הזה ? eli - שיחה 15:28, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא נתקלתי, אבל כבר שמעתי על תופעות כאלו מכמה כיוונים. יזהר ברק • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 15:37, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- מישהו עוד נתקל בדבר המטריד הזה ? eli - שיחה 15:28, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- כן, אבל מדברים ש"אי אפשר להוכיח" ויכולים להיות צירופי מקרים. בשיחה עם חברים הזכרתי בירות. מופעים לי פרסומת של בירה בפייסבוק. אני מדבר עם חבר על הבורסה (ואני אישית לא הכרתי את המילה בורסה באנגלית לפני כן) ומופיעה לי קליקבייט מושלם עבורי "יהודי אמריקאי התעשר בבורסה... ". Corvus,(Nevermore) 15:43, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- קראתי על דברים כאלו כבר כמה פעמים בידיעות. פייסבוק משתמשת במקרופון לניתוח כלכלי גם כשלא עובדים באפליקציה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:53, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- (אין לי את האפליקציה, סליחה על הבורות) אי אפשר לנתק לה את ההרשאה למיקרופון? או שזה הולך יחד עם עם השמע. דגש - שיחה 15:56, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- דגש פייסבוק שולטת גם על וואטצאפ. כך שאני לא מכיר אנשים שלא יתנו הרשאה לוואטצאפ. eli - שיחה 15:59, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- הבן אדם מוקלט נון סטופ גם כשהוא לא משתמש באפליקציה?? אני משער שזה לא חוקי. יאללה תביעה ייצוגית. נדנד - שיחה 15:57, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- תלוי במערכת הפעלה, גרסה שלה, ומכשיר. אלא אם כן הם הגדירו את זה בתור "לא להפעיל את האפליקציה ללא הרשאות מיקרופון". לא יודע, אני גולש בפייסבוק בנייד מדפדפן, מסיבה שונה לגמרי. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:59, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- הבן אדם מוקלט נון סטופ גם כשהוא לא משתמש באפליקציה?? אני משער שזה לא חוקי. יאללה תביעה ייצוגית. נדנד - שיחה 15:57, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- דגש פייסבוק שולטת גם על וואטצאפ. כך שאני לא מכיר אנשים שלא יתנו הרשאה לוואטצאפ. eli - שיחה 15:59, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- (אין לי את האפליקציה, סליחה על הבורות) אי אפשר לנתק לה את ההרשאה למיקרופון? או שזה הולך יחד עם עם השמע. דגש - שיחה 15:56, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- קראתי על דברים כאלו כבר כמה פעמים בידיעות. פייסבוק משתמשת במקרופון לניתוח כלכלי גם כשלא עובדים באפליקציה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:53, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
כתבתי לפני התנגשות עריכה: כל מי שיש לו אנדרואיד מוקלט באופן רנדומלי. אפשר למצוא את ההקלטות בהיסטוריה של גוגל או איפשהו בהגדרות, לא זוכרת איפה, אבל כבר מצאתי אותם בעבר. לא שמעתי על פייסבוק בהקשר הזה, אבל פייסבוק כן עוקב אחרי צ'אטים, וגם לוקיישנים, ומציע חברים ופרסומות בהתאם, כך שלא יפתיע אותי שהם גם מקליטים או משתמשים בהקלטות של גוגל. TMagen • שיחה • מיזם ויקי נשים 16:03, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- וזה למה אנשים פרנואידים כמו בעלי מנטרלים את האופציה של הקלטה בפלאפון. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט 16:10, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה לא יעזור אלא א"כ הוא יכבה את ההרשאה של המקרופון גם בוואטצאפ. eli - שיחה 16:12, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה באקטיביטיס. הסיבה הרשמית היא לתפוס את "OK, Google". ביטלתי את זה לפני שנים ומחקתי את כל מה שהצטבר. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:13, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- הוא מבטל את זה ברמת המערכת, ככה שגם אם הוא נותן הרשאה לאפליקציה ספציפית היא לא יכולה להפעיל את המיקרופון. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט 16:20, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- איך מונעים את זה? כבר תפסתי את הטלפון שלי ממתין להקלטה כבר מספר פעמים אמא של גולן - שיחה 16:58, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא בטוח שתוכלי. אבל כאמור, תתחילי באקטיביטיס, כשאת יושב מול מחשב נורמלי. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 17:05, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- איך מונעים את זה? כבר תפסתי את הטלפון שלי ממתין להקלטה כבר מספר פעמים אמא של גולן - שיחה 16:58, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- הוא מבטל את זה ברמת המערכת, ככה שגם אם הוא נותן הרשאה לאפליקציה ספציפית היא לא יכולה להפעיל את המיקרופון. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט 16:20, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה באקטיביטיס. הסיבה הרשמית היא לתפוס את "OK, Google". ביטלתי את זה לפני שנים ומחקתי את כל מה שהצטבר. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:13, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה לא יעזור אלא א"כ הוא יכבה את ההרשאה של המקרופון גם בוואטצאפ. eli - שיחה 16:12, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני זוכר משהו ממש מטריד מגוגל מפות. הייתי אורח במלון אחד, שלא אני הזמנתי (לא שילמתי עליו, אלא רק קיבלתי הזמנה מאוניברסיטה שיש לה דיל עם בית המלון). אחרי שחזרתי לארץ אני מקבל סקר מגוגל מפות לגבי אותו המלון. אשכרה יש להם אלגוריתם שידע למצוא באיזה מקום שהיתי על סמך התנהגות שלי, GPS והתחברות לוייפיי מקומי. Corvus,(Nevermore) 17:09, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- היה תקופה שהם שלחו לי כל ה-1 לחודש איפה הייתי, כמה נסעתי, כמה הלכתי! (- למרות שביטלתי את ההרשאת מיקום) לבסוף, חבר הציע צאת מהחשבון ולהיכנס חזרה. כנראה שזה עזר. eli - שיחה 17:12, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- Corvus, לא מבינה מה מפתיע. גוגל מפס גם מבקש ממני לדרג מקומות שהייתי בהם. אם יש לך GPS דלוק או WIFI שמתחבר אוטומטית הוא יכול לאתר את המיקום שלך בקלות. אני די משוכנעת שכל זה מופיע בתנאי השימוש ובפירוט ההרשאות לאפליקציה. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט 17:16, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אכן, המקרה של קורבוס נשמע צפוי. הקלטות ללא בקשת המשתמש לצרכים פרסומיים זה משהו אחר לגמרי. אתם אומרים שפייסבוק וואטסאפ מודות בזה?! נרו יאיר • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 20:21, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה ממש לא מובן מאליו שיהיה אלגוריתם שמטרתו לבדוק באיזה מסעדה אכל אובייקט המעקב ובאיזה מלון הוא ישן על סמך הצלבת מידע שהאובייקט לא מסר בעצמו, אלא חושב לפי נתונים עליו. וזה שזה רשום בשורה ה115 באיזה חוזה שימוש - הרי ידוע לכל שאף אחד לא קורא אותו אף פעם. הרעיון של החוזה הוא רק מניעת תביעות משפטיות, לא יותר. Corvus,(Nevermore) 20:58, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- [1] יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 20:31, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אתה עונה לי? אצלי בסלולרי לא קורה כלום כשאני אומר אוקיי גוגל. נרו יאיר • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 20:37, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- כן. לא דיברתי על הנייד שלך. אלא על מקרה מפורסם המראה שהם באמת מקשיבים ולא מתביישים בזה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 20:49, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- קורבוס, עדיף לא להגיב לפני מי שהגיב לפניך. זה לא אלגוריתם. כנראה נתת הרשאה לגוגל מאפס להשתמש במיקום שלך. יגאל, אני מניח שמי שעובד אצלו חיפוש קולי לאחר המילים אוקיי גוגל - אז הוא עובד אצלו. אני שואל אם פייסבוק וואטסאפ מודים שהם מקליטים שיחות פרטיות לצורך פרסומות. קשה לי להאמין. ואם הם מכחישים, ובכל זאת זה נכון - זו תהיה רעידת אדמה. מזכיר את השימועים של צוקרברג בסנאט ובפרלמנט האירופי לא מזמן. נרו יאיר • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 21:21, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- כן. לא דיברתי על הנייד שלך. אלא על מקרה מפורסם המראה שהם באמת מקשיבים ולא מתביישים בזה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 20:49, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אתה עונה לי? אצלי בסלולרי לא קורה כלום כשאני אומר אוקיי גוגל. נרו יאיר • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 20:37, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אכן, המקרה של קורבוס נשמע צפוי. הקלטות ללא בקשת המשתמש לצרכים פרסומיים זה משהו אחר לגמרי. אתם אומרים שפייסבוק וואטסאפ מודות בזה?! נרו יאיר • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 20:21, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- היו טענות כאן שמנכ"ל וואטסאפ נטש את החברה בגלל בעיות הפרטיות שלה. יקרא הקורא וישפוט. התו השמיני ♫ הבה נשוחח ♫ תובנות 06:22, 12 באוקטובר 2018 (IDT)
- אם יש לחבר הזה שלך HumancentiPad תגיד לו שייצפה בסרט Terms and Conditions May Apply יאצקין52 - שיחה 04:15, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה הוכח כבר שאפליקציות מאזינות לנו ומכניסות פרסומות לפי נושא השיחה. פעם אחת עשינו ניסוי בכיתה - פתחנו על המקרן את הפייסבוק של המורה, ולפני זה סיכמנו לדבר על כך שאנחנו רוצים לטוס ללונדון במחיר משתלם. דיברנו ודיברנו, ויום למחרת פרופיל הפייסבוק של המורה הכיל לפחות 5 פרסומות של ארקיע או אופיר טורס על טיסות ודילים משתלמים ללונדון. ניב - שיחה 17:33, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- הניסוי הזה לא ברור לי. מה הייתה קבוצת הבקרה בניסוי? איך אתה יודע שביום רגיל הפרופיל לא מקבל 5 פרסומות של חברת תעופה? מה הסיכוי שביום רגיל הפרופיל יקבל פרסומות של חברת תעופה? ואולי דווקא בגלל הניסוי המורה חיפשה במחשבה מידע על טיולים ללונדון? Tzafrir - שיחה 22:17, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה הוכח כבר שאפליקציות מאזינות לנו ומכניסות פרסומות לפי נושא השיחה. פעם אחת עשינו ניסוי בכיתה - פתחנו על המקרן את הפייסבוק של המורה, ולפני זה סיכמנו לדבר על כך שאנחנו רוצים לטוס ללונדון במחיר משתלם. דיברנו ודיברנו, ויום למחרת פרופיל הפייסבוק של המורה הכיל לפחות 5 פרסומות של ארקיע או אופיר טורס על טיסות ודילים משתלמים ללונדון. ניב - שיחה 17:33, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- אנחנו כרגע גרים בארה"ב. אשתי קיבלה החלטה שיש לה השפעה על מעמדנו החוקי, ודיברה על זה בטלפון. אחר כך היא נכנסה לאפליקצית הפנס, וקיבלה פרסומת על עו"ד שמטפל בענייני המעמד החוקי בארה"ב. אומר משהו? לא יודע. משה פרידמן - שיחה 01:00, 16 באוקטובר 2018 (IDT)
מחפש דיוני ניטרליות לא פוליטיים
[עריכת קוד מקור]אחר צהריים יפים לכולם. קרובת משפחה שלי עורכת מחקר לדוקטורט על כתיבה נייטרלית בויקיפדיה מהזווית הלשונית - בלשנית. כחלק מזה היא בוחנת ערכים שהתקיימו עליהם דיוני ניטרליות (לא חשיבות לא מקורות - npov). בתחום הפוליטיקה יכלתי לשלוף בעצמי די הרבה, אבל אם אתם זוכרים דיונים רלוונטיים על ערכים מהתחומים הבאים: דת, צמחונות וטבעונות, מין ומגדר, מדע, ספרות ואמנות, אשמח אם תכתבו לי פה או בפרטי. נתנאל • שיחה 16:22, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אלימות מינית במגזר החרדי אולי ? eli - שיחה 16:26, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- היה משתמש בשם משתמש:יחסיות האמת שהיה מסור מאד לנושא. זכור לי במעורפל דיון בנושא נזקי עישון, שבו מתח את רעיון ה-NPOV לקצה. אולי הדיון בשם הערך - במקום "נזקי עישון טבק" ובמקום "השלכות עישון" (כביכול מילה עם קונוטציה שלילית) - "השפעות בריאותיות של עישון טבק". הנה כאן היה דיון אינסופי בנושא השם ועוד עניינים שיחה:השפעות בריאותיות של עישון טבק/ארכיון 1.
- אפשר לחפש את המחרוזת npov במרחב השיחה ומרחב ויקיפדיה (הצבעות מחלוקת למיניהן) ואפשר גם לבחון את תרומות אותו משתמש למרחבים אלה. דב ט. - שיחה 17:16, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- (שים לב נתנאל שערכתי את הודעתי הראשונה). דב ט. - שיחה 17:23, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- מין ומגדר יש הרבה מאוד. אפשר לחפש לפי משתמשים פעילים בפורטלים בנושאים האלה. נרו יאיר • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 20:22, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- (שים לב נתנאל שערכתי את הודעתי הראשונה). דב ט. - שיחה 17:23, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- פרשת הדם, חוות מזור, ביתא ישראל, קטגוריה:חברי כנסת להט"בים, פלאשמורה, דנה אולמרט, יוסף סלמסה, ליהיא גרינר, מוצא ביתא ישראל, הגניוס היהודי, קטגוריה:ישראלים ממוצא אתיופי, שמואל שניצר, מילת נשים, עמוס לוינברג, ארתור רופין, יונה מצגר. בהצלחה! ליאור पॣ • ג' בחשוון ה'תשע"ט • 21:49, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- הפלרת מי שתייה, ניסויים בבעלי חיים, חקלאות אורגנית.. יורם שורק - שיחה 18:10, 13 באוקטובר 2018 (IDT)
- העברתי. תודה לכולם! נתנאל • שיחה 01:43, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- הפלרת מי שתייה, ניסויים בבעלי חיים, חקלאות אורגנית.. יורם שורק - שיחה 18:10, 13 באוקטובר 2018 (IDT)
הוספת דגלים בערכים
[עריכת קוד מקור]זכור לי שלא מזמן היה דיון על הוספת דגלים בערכים על אישים ועוד, משהו יודע מה נקבעה המדיניות בסוף הלל יערי • שיחה • ג' בחשוון ה'תשע"ט • 20:35, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא נקבעה מדיניות כי לא הייתה מספיק השתתפות. המצב הנוכחי הוא שאיש הישר בעיניו יעשה וכל דאלים גבר. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 21:43, 13 באוקטובר 2018 (IDT)
- תודה על כך שהגבת לי, גם אם ההשתתפות דלה ניתן לקבוע מדיניות לפי כמות האנשים המצביעים בדיוק כמו כל הצבעה שמספר המשתתפים בו אין לה כל משמעות הלל יערי • שיחה • ה' בחשוון ה'תשע"ט • 01:16, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- משתמש:MathKnight איך ניתן לקבוע מדיניות ברורה בנושא הלל יערי • שיחה • ו' בחשוון ה'תשע"ט • 15:03, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- "המצב הנוכחי הוא שאיש הישר בעיניו יעשה וכל דאלים גבר" - זה ככה בכל נושא, לא? -- גבי • שיח 19:11, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא. יש דברים שבהם עברה החלטת פרלמנט ולפיה יש לנהוג. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 19:49, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- אם היה דיון מדוע לא סיימו אותו גם אם יש משתתפים מועטים הלל יערי • שיחה • ז' בחשוון ה'תשע"ט • 19:50, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- כי צריך לגייס 5 חתימות במזנון על ההצעה (ויש כבר הצעה מוכנה) כדי לפתוח הצבעה בפרלמנט. אתה מוזמן לפתוח דיון במזנון ולגייס 5 חתימות, כי אני כבר ניסיתי פעמיים, ואני מקווה שתצליח. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 20:10, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- אם היה דיון מדוע לא סיימו אותו גם אם יש משתתפים מועטים הלל יערי • שיחה • ז' בחשוון ה'תשע"ט • 19:50, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא. יש דברים שבהם עברה החלטת פרלמנט ולפיה יש לנהוג. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 19:49, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- "המצב הנוכחי הוא שאיש הישר בעיניו יעשה וכל דאלים גבר" - זה ככה בכל נושא, לא? -- גבי • שיח 19:11, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- משתמש:MathKnight איך ניתן לקבוע מדיניות ברורה בנושא הלל יערי • שיחה • ו' בחשוון ה'תשע"ט • 15:03, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- תודה על כך שהגבת לי, גם אם ההשתתפות דלה ניתן לקבוע מדיניות לפי כמות האנשים המצביעים בדיוק כמו כל הצבעה שמספר המשתתפים בו אין לה כל משמעות הלל יערי • שיחה • ה' בחשוון ה'תשע"ט • 01:16, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
בקשת עזרה לבחור בין שתי תמונות
[עריכת קוד מקור]איזה מבין התמונות של רובה הצלפים רמינגטון M24 עדיפה: הימנית או השמאלית?
-
תמונה 1
-
תמונה 2
אנא השתתפו והביעו את דעתכם. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 21:56, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- זו שאלה מצויינת לדף השיחה של הערך. עוזי ו. - שיחה 22:10, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
הימנית, כמובן. נדנד - שיחה 00:15, 12 באוקטובר 2018 (IDT)
- אכן. רדיומן - שיחה 07:46, 12 באוקטובר 2018 (IDT)
- מדובר בגרסאות שונות? אני רואה שהקת היא שונה ועל השמאלית יש מסילות. אולי צריך להציג את שתיהן. Corvus,(Nevermore) 14:59, 12 באוקטובר 2018 (IDT)
- שתי תמונות שונות של רובים שונים (אבל שניהם M24). התמונה השמאלית היא חדשה יותר, של M24 מ-2018 עם כוונת "לאופולד סימן 6" חדשה. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 20:34, 12 באוקטובר 2018 (IDT)
- השלישית.
יאצקין52 - שיחה 03:59, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- השלישית.
- שתי תמונות שונות של רובים שונים (אבל שניהם M24). התמונה השמאלית היא חדשה יותר, של M24 מ-2018 עם כוונת "לאופולד סימן 6" חדשה. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 20:34, 12 באוקטובר 2018 (IDT)
- מעדיף את הימנית, בעיקר בגלל איכות גרפית מעט יותר טובה (בשמאלית-החזר פלאש ניכר). להבנתי זו גם גרסה יותר סטנדרטית ומייצגת. Hummingbird ° כולי אוזן ° יש לך הודעה 09:05, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- תודה על הביקורת המנומקת. התמונה השמאלית אכן צולמה כאשר ה-M24 היה מאחורי זכוכית. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 19:50, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- באמת לא מובן מדוע דיון זה מתקיים כאן ולא בדף השיחה של הערך. יואב ר. - שיחה - נופי חלונות 10 09:07, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- כי זה רלוונטי גם לערכים משיקים, וכאן יש יותר חשיפה. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 19:50, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- מדובר בגרסאות שונות? אני רואה שהקת היא שונה ועל השמאלית יש מסילות. אולי צריך להציג את שתיהן. Corvus,(Nevermore) 14:59, 12 באוקטובר 2018 (IDT)
World Kindness Day
[עריכת קוד מקור]היי חברס,
למי שלא מכיר, אני חבר בLife Vest Inside, עמותה שפעילה בעשרות מדינות ומנסה להפיץ שמחה ואושר בעולם.
ב11 בנובמבר יש התכנסות של המוני אנשים מסביב לעולם כחלק מהחגיגות של World Kindness Day.
במקרה, העמותה בחרה השנה להתמקד בישראל (בכל שנה מתמקדים במדינה אחרת) ולערוך את האירוע המרכזי בירושלים.
כחלק מהחגיגות ישנו ריקוד מסורתי שנרקד ומצולם בכל העולם. בשנה שעברה, היה מוקד אחד בישראל (0:06 1:37 2:49 3:28 5:37 בסרטון) אך השנה ישנם מספר מוקדים ברחבי הארץ.
אני מזמין את כולכם לבוא להצטרף אלינו ב11 בנובמבר, במוקד המרכזי שממוקם במתחם התחנה הראשונה, ירושלים
אם מעניין אתכם לדעת פרטים נוספים, מוזמנים להיכנס לאתר.
מאחל לכם אושר ושמחה, בר הראל • שיחה 00:49, 13 באוקטובר 2018 (IDT)
- איך העולם השתנה. אצלי היום הזה מתקשר לדקת דומייה לזכר הרוגי המלחמה הגדולה. Tzafrir - שיחה 09:38, 13 באוקטובר 2018 (IDT)
- בהחלט השתנה. כיום מוכר בציבור הישראלי בעיקר כיום הרווקים הסיני שפרץ לתודעה כשהפך לאלטרנטיבה של אתרי הקניות הסיניים לבלאק פרידיי. יזהר ברק • שיחה • ה' בחשוון ה'תשע"ט • 23:51, 13 באוקטובר 2018 (IDT)
- כך חולפת תהילת עולם. ה-11 לנובמבר 2018 יהיה היובל המאה לסיום המלחמה. אבל בימינו, עם פרוץ הפריצות לתודעה לתודעה, זה יום של קניה מוגברת. עוזי ו. - שיחה 00:00, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- בהחלט השתנה. כיום מוכר בציבור הישראלי בעיקר כיום הרווקים הסיני שפרץ לתודעה כשהפך לאלטרנטיבה של אתרי הקניות הסיניים לבלאק פרידיי. יזהר ברק • שיחה • ה' בחשוון ה'תשע"ט • 23:51, 13 באוקטובר 2018 (IDT)
דרושים מתנדבים - כנס ויקיפדים בינלאומי בתל אביב
[עריכת קוד מקור]שלום לכולם,
כפי שידוע לכם (ואם טרם ידוע - עכשיו יהיה ידוע), בראשית חודש נובמבר יערך בתל אביב כנס בינלאומי בנושא GLAM. אנו זקוקים למתנדבים שיסייעו בהכנת כנס בינלאומי מרשים. לכנס צפויים להגיע כ-50 ויקיפדים מכל העולם, וכן מנכ"לית הקרן, ומרצים מחו"ל. ניתן לראות את לו"ז הכנס כאן.
בשנת 2011 אירחה ישראל את כנס ויקימניה הבינלאומי, בחיפה, שנחשב עד היום לכנס הטוב ביותר של תנועת ויקיפדיה שהיה אי פעם. לפני שנתיים אירחה ישראל את כנס המתכנתים הבינלאומי של תנועת ויקימדיה בירושלים, ואף כנס זה נחשב הטוב ביותר שהיה אי פעם.
ועתה, ישראל תהיה המדינה הראשונה שמארחת את כל שלושת הכנסים. הכנס יתקיים בתל אביב ואני זקוקים למתנדבים:
- מתנדבים יכינו דברים מראש עבור הכנס (יום שלישי 30 באוקטובר - יום הבחירות - הפעילות תהיה במשרדי העמותה בתל אביב).
- מתנדבים שיהיו בשדה התעופה, יקבלו את הבאים, ויעלו אותם על האוטובוסים (רק בימים חמישי ושישי, 1 - 2 בנובמבר)
- מתנדבים שיהיו בתחנת רכבת מרכז בתל אביב ויעזרו לבאים לעלות על האוטובוס (תחבורה ציבורית) למלון (רק ביום שישי 2 בנובמבר).
- מתנדבים במלון ביום הראשון שיעזרו לבאים למצוא את מקומם (רק ביום שישי 2 בנובמבר).
- מתנדבים בבוקר במלון שיוודאו הבאים יעלו בזמן על האוטובוסים לאתר הכנס (בימים שבת - שני 3 - 5 בנובמבר בשעות 8:00 - 9:00 בבוקר)
- מתנדבים שילוו סיורים בתל אביב (יום ראשון 4 בנובמבר בשעה 18:00 בערב).
- מתנדבים שילוו סיור לירושלים (יום שני 5 בנובמבר בשעות 12:00 - 20:00)
- מתנדבים באתר הכנס, בעמדות ההרשמה, ובדלפק הייעוץ של הכנס (בימים שבת - שני 3 - 5 בנובמבר בשעות 8:30 - 18:00).
- מתנדב שיהיה בחדר המזוודות ויקבל ויתן את המזוודות חזרה (ביום שני 5 בנובמבר)
(כמובן שמתנדבים יעבדו במשמרות קצרות, ולא יצטרכו להיות בעמדה יותר משלוש שעות, וכן מתנדבים שיתחייבו לסייע יום שלם, יוכלו להשתתף בכנס (להיות בארוחות ובהרצאות) בלא תשלום).
אנא הרשמו וסייעו להתנדבות הרשמו כאן
בתודה מראש, דרור - שיחה 23:47, 20 באוקטובר 2018 (IDT)
- The best conventions EVER. יואב ר. - שיחה - נופי חלונות 10 18:20, 21 באוקטובר 2018 (IDT)
40 חוחיות בגרביונים?
[עריכת קוד מקור]איך בדיוק? פלסטיני נתפס במעבר גשר אלנבי לאחר שניסה להבריח 40 חוחיות, שהוסתרו בגרביונים שלבש דגש - שיחה 18:57, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- לשאלה איך, יש בקישור שהבאת תצלום, לא? מה שלא לגמרי ברור, זה באיזה כיוון נעשה ניסיון ההברחה. קיפודנחש 17:13, 16 באוקטובר 2018 (IDT)
- השאלה העיקרית היא, מה הטעם בהברחת 40 חוחיות מתות. חשבתי שהרעיון הוא לשים אותן בכלוב ולזווג אותן עם כנריות, כדי שישירו. שזו אכזריות נוראה דיה, אבל ציפור מתה לא שרה, כנראה המבריח האידיוט לא חשב על זה.שלומית קדם - שיחה 19:02, 16 באוקטובר 2018 (IDT)
הזמנה לכנס GLAMWIKI תל אביב 3-5.11.18
[עריכת קוד מקור]שלום לכולם,
אני שמחה להזמין אתכם ל- GLAMWiki Conference 2018 שיתקיים בתל אביב בתחילת חודש נובמבר. בכנס ישתתפו ויקיפדים וויקימדיים מכל העולם שיספרו על פעילותם עם מוזיאונים, ארכיונים וספריות. יערכו גם סדנאות מעשיות בעיקר סביב מיזם ויקינתונים. ויקיפדים המעוניינים להשתתף בכנס יוכלו לקבל קוד הנחה 95 ש"ח ליום במקום 120 ש"ח. לקבלת קוד הנחה בבקשה כתבו ל- glam2018wikimedia.org.il.
הכנס לא היה יוצא לפעול ללא תרומתה החשובה של שני כיושבת ראש ועדת התוכן ודרור שסייע רבות בתכנון וארגון הכנס. תבואו עליכם הברכה.
אני מקווה לראות אתכם ואתכן בכנס!
לכל מי שהתעניין בהתנדבות בכנס, תודה רבה! אנחנו נפרסם רשימת אפשרויות התנדבות בקרוב.
תודה מיכל לסטר - שיחה 12:01, 16 באוקטובר 2018 (IDT)
אופס
[עריכת קוד מקור]מכונאי ירה ממטוס - והשמיד בטעות F-16... התו השמיני ♫ הבה נשוחח ♫ תובנות 10:24, 19 באוקטובר 2018 (IDT)
- מעניין אם חיל האוויר הבלגי הרופס ירשום את זה כהפלה לזכות המכונאי. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 14:18, 19 באוקטובר 2018 (IDT)
גיבורים
[עריכת קוד מקור]http://rotter.net/forum/scoops1/507586.shtml?utm_source=rotter.net&utm_medium=mivzakside
פשוט לבכות. נדנד - שיחה 15:41, 19 באוקטובר 2018 (IDT)
- באופן טיפוסי, כמישהו בשמאל אומר משהו, בהתחלה אנשי הימין מוציאים את דבריו מהקשרם, ואחר כך מסלפים אותם לחלוטין. במילה אחת - דמגוגיה. -- גבי • שיח 11:59, 20 באוקטובר 2018 (IDT)
- שהשמאל יאשים את הימין בהוצאת דברים מהקשרם. כמו שאמרתי, פשוט לבכות. נדנד - שיחה 19:57, 20 באוקטובר 2018 (IDT)
- שהימין יסלף דברים? מה פתאום. https://www.facebook.com/aviv.yashar.1/posts/2332150396814323 -- גבי • שיח 22:03, 21 באוקטובר 2018 (IDT)
- שהשמאל יאשים את הימין בהוצאת דברים מהקשרם. כמו שאמרתי, פשוט לבכות. נדנד - שיחה 19:57, 20 באוקטובר 2018 (IDT)
זה קבוצת רכישה - מנוי מוזל "הארץ בדיגיטל" לעורכות.ים בוויקיפדיה
[עריכת קוד מקור]לאחר שנתקלתי בקשיים בכתיבת ערכים בשל גישה מוגבלת לאתר הארץ, פניתי (בהצעתו של דוד שי) לליאור קודנר, ראש חטיבת הדיגיטל של קבוצת "הארץ", והוא הציע מנוי מוזל מאוד לעורכות ועורכים בוויקיפדיה. מחיר המנוי יקבע על פי מספר המשתתפות.ים - ככל שיהיו יותר משתתפים המחיר ירד. זהו בירור ראשוני לבדיקת מידת ההיענות - לאחר שנעריך בכמה א.נשים מדובר אפרסם את המחיר שיקבע. מי רוצה להצטרף? Staval - שיחה 14:55, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להצטרף למנוי בקבוצת הרכישה. דני. Danny-w • שיחה 15:04, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח מאוד. (המנוי הוא גם למרקר?) eli - שיחה 16:25, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- נראה לי שלא, אבל אני אבדוק. Staval - שיחה 16:39, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להצטרף מרווין האנדרואיד הפראנואיד - שיחה 16:54, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני רק מזכיר שהוחלט למעט בקישורים להארץ, בפרט כתבות חדשותיות, בגלל חומת התשלום שלהם. נרו יאיר • שיחה • א' בחשוון ה'תשע"ט • 19:14, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אפשר למעט כל זמן שיש תחליף, אבל למאמרים רבים ב"הארץ" אין תחליף במקור אחר. דוד שי - שיחה 20:08, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- לכן כתבתי "למעט". כשיש תחליף צריך להימנע, לא למעט, ובדרך כלל בכתבות חדשותיות יש חלופות. נרו יאיר • שיחה • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 10:39, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להתעניין. פעם היה לי מנוי למהדורה המודפסת עד שיוסי קליין כתב שאנשים כמותי (כאלה שמניחים תפילין ומניפים דגל ביום העצמאות) יותר גרועים מהחיזבאללה. --ריהטא - שיחה 20:12, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להצטרף. נתנאל • שיחה 20:34, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- יש לי כבר מנוי, כולל לדה מרקר. Tzafrir - שיחה 20:39, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- Tzafrir, אני רוצה לוודא כי המנוי "המוזל" כולל את המרקר. ידוע שהמנוי הוא לקבוצת הארץ. eli - שיחה 20:42, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- בדיוק ביטלתי כי אני קורא שם כתבה או שתיים בחודש, אבל אולי אחדש. צחי לרנר - שיחה 07:39, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- Tzafrir, אני רוצה לוודא כי המנוי "המוזל" כולל את המרקר. ידוע שהמנוי הוא לקבוצת הארץ. eli - שיחה 20:42, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- יש לי כבר מנוי, כולל לדה מרקר. Tzafrir - שיחה 20:39, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להצטרף. נתנאל • שיחה 20:34, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אפשר למעט כל זמן שיש תחליף, אבל למאמרים רבים ב"הארץ" אין תחליף במקור אחר. דוד שי - שיחה 20:08, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני רק מזכיר שהוחלט למעט בקישורים להארץ, בפרט כתבות חדשותיות, בגלל חומת התשלום שלהם. נרו יאיר • שיחה • א' בחשוון ה'תשע"ט • 19:14, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להצטרף מרווין האנדרואיד הפראנואיד - שיחה 16:54, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- נראה לי שלא, אבל אני אבדוק. Staval - שיחה 16:39, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח מאוד. (המנוי הוא גם למרקר?) eli - שיחה 16:25, 10 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני לא רוצה לממן אותם אבל אשתי רוצה לקרוא אותם (: האם המנוי יהיה מוזל בהשוואה לתנאים המוצעים לסטודנטים? תודה, ליאור पॣ • ב' בחשוון ה'תשע"ט • 08:11, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להצטרף לקבוצת רכישה, כדי להוזיל את המחיר הגבוה שאני משלמת. Tmima5 - שיחה 08:27, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להצטרף, בכפוף למחיר נמוך מאוד (אין לי מושג איזה מחיר אנחנו מסוגלים להשיג, אבל אני מצרף את שמי, לצורך העניין). אלדד • שיחה 08:36, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- גם לי זה נשמע מעניין, כל עוד זה כולל מנוי לדה מרקר. Lionster • שיחה 09:58, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- 1+ רנדום - שיחה 11:12, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- תלוי במחיר הסופי, גם אני אולי אהיה מעוניין. Dovno - שיחה 11:14, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- בס"ד קבוצת רכישה? אני כבר רשומה לשם, אבל במסלול החינמי, הם יקרים מאד. ליאת • שיחה • (מישהי שאיכפת לה) 11:19, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- מעוניין בכפוף למחיר. H. sapiens - שיחה 16:19, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- בס"ד קבוצת רכישה? אני כבר רשומה לשם, אבל במסלול החינמי, הם יקרים מאד. ליאת • שיחה • (מישהי שאיכפת לה) 11:19, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- תלוי במחיר הסופי, גם אני אולי אהיה מעוניין. Dovno - שיחה 11:14, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- 1+ רנדום - שיחה 11:12, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- גם לי זה נשמע מעניין, כל עוד זה כולל מנוי לדה מרקר. Lionster • שיחה 09:58, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להצטרף, בכפוף למחיר נמוך מאוד (אין לי מושג איזה מחיר אנחנו מסוגלים להשיג, אבל אני מצרף את שמי, לצורך העניין). אלדד • שיחה 08:36, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח להצטרף לקבוצת רכישה, כדי להוזיל את המחיר הגבוה שאני משלמת. Tmima5 - שיחה 08:27, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- יש מספר דרכים לקרוא את כל האתר בחינם, אבל לא אכתוב את זה כאן כמובן.... • חיים 7 • שיחה • 12:21, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- תודה, חיים!!! נדנד - שיחה 12:41, 11 באוקטובר 2018 (IDT)
- אשמח, כל עוד המחיר יהיה נמוך *מאד* (ברמת הסמלי) Ranbar • שיחה • בואו לתיאטרון - תהנו מהמזגן 09:14, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני מעוניין. נעם דובב - שיחה 13:15, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
שאלת אגב, מה זה עורכות.ים בויקיפדיה? בן עדריאל • שיחה • ה' בחשוון ה'תשע"ט 14:25, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- ניחוש: תקלדה בכתיבת „עורכות/ים״. Tzafrir - שיחה 22:12, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- טעות. זה השיחדש של הפמיניזם הרדיקלי. יזהר ברק • שיחה • ו' בחשוון ה'תשע"ט • 17:18, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- וראו בכלל אידיוטיותים ודומיו במזנון, ובסמיכות בלי ם, מזעזע לגמרי, העיוות של השפה בשם אג'נדות. בברכה, מלא כל הארץ כבודי • שלח הודעה ל-013-28143 • ו' בחשוון ה'תשע"ט • 17:25, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- השפה שייכת לדוברים. אין דבר כזה "עיוות" של השפה. יש דברים שמצליחים להיכנס ויש שלא. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ו' בחשוון ה'תשע"ט 17:36, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- השפה מושאלת לדוברים. היא שייכת לדוברים בתום לב. עוזי ו. - שיחה 17:42, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- תום לב לא רלוונטי כשמשהו הופך להיות שגור בשפה. לדוברי השפה העברית עוד חמש מאות שנה לא באמת ישנה מה הנסיבות שגרמו להם לדבר כפי שהם מדברים. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ו' בחשוון ה'תשע"ט 17:51, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- בדיוק. עוזי ו. - שיחה 18:07, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- תום לב לא רלוונטי כשמשהו הופך להיות שגור בשפה. לדוברי השפה העברית עוד חמש מאות שנה לא באמת ישנה מה הנסיבות שגרמו להם לדבר כפי שהם מדברים. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ו' בחשוון ה'תשע"ט 17:51, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- השפה מושאלת לדוברים. היא שייכת לדוברים בתום לב. עוזי ו. - שיחה 17:42, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- ניטפוק: אג’נדה היא במקור מילה בלשון רבים. כלומר: אג’נדות הן אג’נדומימים. אבל השפה (האנגלית, במקרה הזה) מתפתחת. Tzafrir - שיחה 18:04, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- השפה שייכת לדוברים. אין דבר כזה "עיוות" של השפה. יש דברים שמצליחים להיכנס ויש שלא. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ו' בחשוון ה'תשע"ט 17:36, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- וראו בכלל אידיוטיותים ודומיו במזנון, ובסמיכות בלי ם, מזעזע לגמרי, העיוות של השפה בשם אג'נדות. בברכה, מלא כל הארץ כבודי • שלח הודעה ל-013-28143 • ו' בחשוון ה'תשע"ט • 17:25, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- טעות. זה השיחדש של הפמיניזם הרדיקלי. יזהר ברק • שיחה • ו' בחשוון ה'תשע"ט • 17:18, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- מתעניין (בכפוף לתנאים בפועל כמובן). ראובן מ. - שיחה 18:45, 17 באוקטובר 2018 (IDT)
- מעניין גם אותי. שמזן#שיחה • ערכי בראבו • 18:54, 17 באוקטובר 2018 (IDT)
שלום eli , מסתבר שבמקביל אליך גם אני ניסיתי לארגן רכישה קבוצתית למנוי הארץ. ליאור שאל אם אני הפנתי אותך אליו וכמובן שלא היה לי מושג על מה הוא מדבר. בכל מקרה, לאחר שדיברתי איתו ועם נאור, מנהל שיווק מנויים, נותרו שתי אופציות (ולצערי שתיהן לא אטרקטיביות כמו שניתן היה לקוות): א. רכישת מינוי ארגוני - עלות המנוי 345 ש"ח שבה פונים לקרן וויקימדיה בבקשה שיארגנו את הרכישה (איסוף הכספים באופן פרטני וביצוע הרכישה מול נציג הארץ) והם יקבלו חשבונית אחת על שם הקרן. ב. רכישת שת"פ - עלות המנוי 378 ש"ח שבה הארץ יקימו דף נחיתה ייעודי וכל אחד יבצע רכישה בנפרד ויקבל חשבונית בנפרד (באופן זה גם האנונימיות נשמרת). הם נותנים 30% הנחה על המחיר המלא (המחיר שמוצג באתר כולל הנחה למנויים חדשים ואין כפל הנחות לכן מחשבים את ההנחה לפי הסכום הגבוה). מדובר על עד 30 מנויים, מ-31 נרשמים תינתן הנחה נוספת (אבל לא משמעותית). הבעיה היא שאנחנו לא יכולים להתחייב למספר הנרשמים (הצעתי שנגבה תשלום מראש דרך פייבוקס והם לא הסכימו) - אז הדרך היחידה לקבל הנחה נוספת היא אם נבצע את הרכישה דרך וויקימדיה או חברה אחרת (אבל אז יש בעיה עם פרטיות המשתמש וגם לא מקבלים חשבונית אישית). נשארנו עם הצעה של 378 ש"ח על כל הטרחה שלנו, כשמנוי רגיל לשנה עולה
425 ש"ח 460 ש"ח. Staval - שיחה 19:08, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- המחיר שהוצע לנו הוא 378 ש"ח (ראו הסבר בתגובה למעלה) - מדובר בהנחה של 30% מהמחיר של מנוי במסלול חודשי (540 ש"ח). עם זאת, מסתבר שיש עכשיו באתר שלהם
מבצע למנוי שנתי בעלות של 345 ש"ח- זו ההנחה הגדולה ביותר שהם מעניקים (מינוי ארגוני) וכנראה הוחלט להציע אותה לזמן מוגבל לכלל הגולשים. אין כפל הנחות ולכן לא נקבל הנחה נוספת על זו שנמצאת באתר. קיוויתי שנצליח להשיג מחיר טוב יותר ולצערי התבדיתי. אני מציעה לנצל את המבצע הנוכחי ומתייגת את אלו שהביעו התעניינות: Danny-w, eli , מרווין האנדרואיד הפראנואיד, ריהטא, צחי לרנר, ליאור, Tmima5, אלדד, Lionster, רנדום, Dovno, ליאת, H. sapiens, Ranbar, נעם דובב, ראובן מ., שמזן - בברכה Staval - שיחה 01:36, 29 באוקטובר 2018 (IST)- המחיר עודכן עכשיו ל388 ש"ח והוא תקף לשעה הקרובה - מה שאומר שבבוקר זה כבר לא יהיה רלוונטי וחזרנו לנקודת ההתחלה.
זה ממש מתסכל ומרגיז שהם לא טרחו לעדכן אותנו שיש את המבצע הזה כשהוא יותר משתלם מההצעה שהם נתנו לנו. אבדוק מחר אם תהיה אפשרות להאריך עבורינו את המבצע של מנוי ב-345 ש"ח. Staval - שיחה 03:20, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- המחיר עודכן עכשיו ל388 ש"ח והוא תקף לשעה הקרובה - מה שאומר שבבוקר זה כבר לא יהיה רלוונטי וחזרנו לנקודת ההתחלה.
מי זה עומר בן יעקב?
[עריכת קוד מקור]הורי דיוו לי שהוא ה"ויקיפד הרשמי" שמתראיין בנושאי ויקיפדיה בערוצי התקשורת. האם הוא ויקיפד פעיל? דבר או דובר של העמותה? האם מישהו נתו לו רשות לפעול כנציגנו עלי אדמות? Ranbar • שיחה • בואו לתיאטרון - תהנו מהמזגן 09:19, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- משתמש:עומר בן יעקב אינו משתמש פעיל, לפחות לא בשם זה. כותב על הוויקפדיה ב"הארץ" נדמה לי ומכונה לפעמים "האנציקלופדיסט", לא לבלבל עם משתמש: האנציקלופדיסט שהוא אדם אחר לגמרי. שנילי - שיחה 09:27, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני אכן לא עורך פעיל - אני רוצה להישאר נייטרלי ככל האפשר ביחס לתחום הסיקור --עומר בן יעקב - שיחה 20:16, 17 באוקטובר 2018 (IDT)
- אין נציג רשמי לוויקיפדיה. בעבר היה על זה דיון שלם, אם אני לא טועה במזנון. בברכה, זאב קטן • שיחה • ה' בחשוון ה'תשע"ט • 10:22, 14 באוקטובר 2018 (IDT)
- ניתן לראות בעומר "כתב לענייני ויקיפדיה", בדומה לכתב ספורט שאינו ספורטאי פעיל ואינו דובר של קבוצות הספורט. עומר צופה במתרחש בוויקיפדיה (לאו דווקא ויקיפדיה העברית) ומספר על מה שראו עיניו. למיטב זכרוני הוא גם דוקטורנט (או מאסטרנט) שעוסק בנושא זה בלימודיו. דוד שי - שיחה 06:23, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני עוקב אחריו בפייסבוק, הוא גם מגיב שם לשאלות בתחומי העניין שלו:
עומר בן יעקב, ברשת החברתית פייסבוק -- גבי • שיח 19:10, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני עוקב אחריו בפייסבוק, הוא גם מגיב שם לשאלות בתחומי העניין שלו:
- ניתן לראות בעומר "כתב לענייני ויקיפדיה", בדומה לכתב ספורט שאינו ספורטאי פעיל ואינו דובר של קבוצות הספורט. עומר צופה במתרחש בוויקיפדיה (לאו דווקא ויקיפדיה העברית) ומספר על מה שראו עיניו. למיטב זכרוני הוא גם דוקטורנט (או מאסטרנט) שעוסק בנושא זה בלימודיו. דוד שי - שיחה 06:23, 15 באוקטובר 2018 (IDT)
- משתמש:דוד שי צודק. אני עיתונאי ואקדמאי צעיר שחושב שצריך לסקר ולחקור את ויקיפדיה כפי שמסקרים וחוקרים כל זירה חברתית או פוליטית. בעבר כתבתי כאן והצגתי את עצמי ואת הרצון שלי לסקר את הקהילה בעברית כי את המחקר שלי אני ממקד בויקיפדיה באנגלית. את המחקר אני עושה במסגרת תואר שני במכון כהן להיסטוריה ופילוסופיה של המדע והרעיונות באוניברסיטת תל אביב וביחד עם חוקרת צעירה ממכון וויצמן. אפילו פרסמנו את המחקר שלנו לאחרונה (העוסק בערכים מדעיים באנגלית). אני גם כותב טור לא קבוע במוסף הארץ בשם ״אמש בויקיפדיה״ שמתפרסם גם בעיתון באנגלית, איפה שאני מחזיק תפקיד אדיטרויאלי במערך החדשות. אני גם עושה פינה חצי קבוע בהיום שהיה עם גיא זהר בחדשות עשר בשם האנציקלופדיסט. השם של הפינה ניתן על ידי המערכת ולא על ידי - אני אכן לא אותו משתמש: האנציקלופדיסט שהוא אכן אדם אחר לגמרי. כפי שכתבתי בעבר, אני מחפש עזרה גם בהקשר העיתונאי וגם האקדמי, ומזמין את כל מי שרוצה ליצור איתי קשר לגבי מלחמות עריכה, דיוני מדיניות או כל סיפור מבוסס ויקיפדיה שנראה לכם/ן חשוב, חדש או מעניין. ניתן למצאו אותי גם בטוויטר כ @omerbenj או לשלוח לי מייל בomer.benjakob at haaretz dot co dot il. בכבוד --עומר בן יעקב - שיחה 20:14, 17 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני מסכימה שיש חשיבות לסיקור וחקירת הנעשה מאחורי הקלעים בוויקיפדיה. אתה יכול להוסיף כל ערך לרשימת המעקב שלך (שניתן לגשת אליה מהתפריט העליון, מימין לכפתור תרומות) על ידי סימונו בכוכב בתפריט העליון (משמאל לכפתור גרסאות קודמות). ניתן לעקוב אחר הצבעות מחיקה בקטגוריה:ויקיפדיה: הצבעות מחיקה, אחר ערכים במחלקות בקטגוריה:ויקיפדיה: ערכים שנויים במחלוקת ואחר דיוני מדיניות בפרלמנט. אתה מוזמן להטמיע את הקוד למטה בדף המשתמש שלך לגישה מהירה:
{| <div style="padding: 10px; background-color: #f9f9f9; border: 1px solid black; width: 250px; float: left;"> '''[[:קטגוריה:ויקיפדיה: הצבעות מחיקה|הצבעות מחיקה''']] <categorytree hideroot="on" mode="all" style="background-color: transparent">קטגוריה:ויקיפדיה: הצבעות מחיקה</categorytree> '''[[:קטגוריה:ויקיפדיה: ערכים שנויים במחלוקת|ערכים במחלוקת''']] <categorytree hideroot="on" mode="all" style="background-color: transparent">קטגוריה:ויקיפדיה: ערכים שנויים במחלוקת</categorytree> </div> |}
זה יראה כך:
בברכה, Staval - שיחה 04:40, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- תודה רבה! --עומר בן יעקב - שיחה 12:53, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
עומר בן יעקב או קיי, כעת אני נזכר שכבר נתקלתי בפועלך. לדעתי אתה נוטה בטוריך שהיו בזמנו במוסף הארץ להתמקד ב"צהוב", ברכילותי ובאקטואלי על פני הרבדים המהותיים והעמוקים, אבל זו זכותך. מה שמפריע לי זה שנוצרת בציבור (לפחות כפי שהדבר שוקף לי על ידי הורי) שאתה סוג של דובר מטעם ויקיפדיה, בשעה שאין הדבר כך. לדעתי עליך להדגיש ולהבהיר שאינך דובר מטעם הוויקיפדיה אלא, כפי שתיארת זאת, "כתב לעינייני", שאיננו משתתף פעיל במשחק. לא יודע עד כמה עשית זאת, אבל הרושם נוצר. Ranbar • שיחה • בואו לתיאטרון - תהנו מהמזגן 09:01, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- תודה על המשוב הכן. אני שמעתי בעבר לא מעט את הביקורת הזאת ואני מקבל אותה. אני חושב שחלק מהכתיבה שלי היא "צהובה" בדיוק כי אני חושב שצריך לעניין אנשים בנעשה בויקיפדיה ובסופו של דבר כתבה על כמה הערך של המהפכה צרפתית, לדגומא, הוא מצוין לא בדיוק מושך קוראים או עניין. מצד שני, צריך גם לומר את האמת: אנשי הקהילה של ויקיפדיה חווים וחושבים על ויקיפדיה בצורה מאוד שונה מאנשים שרק משתמשים בה כקוראים מזדמנים, שעבורם רוב התהליכים הפנימיים הם שקופים עבורים. סיקור ויקיפדיה לא נעשה בשביל מי שמבין ופעיל - אלא בשביל מי שלא - והוא גם לא נעשה במטרה לעשות יחסי ציבור לויקיפדיה, ולכן יתכן לא מעט חיכוחים סביב השאלה מה חשוב ומה לא, מה ראוי לסיקור ומה לא. אבל בעייני צריך לגרום לאנישם להבין את תהליכים שקוראים (נגיד מה שמהמשעות של העמוד שיחה או רוב העמוד שיחה) גם אם זה מחייב סקירה צהובה של ויכוחים בין מחנות פוליטיים. לגבי הרושם שנוצר אצל ההורים שלך - גם בטור בעיתון וגם בטלווזיה מצוין שאני כתב לענייני ולא דובר רשמי - וזה זה בדיוק דוגמא לאיך אנשים מבחוץ לא מבינים את ויקיפדיה ומניחים דברים מסוימים על איך היא עובדת ובעייני מחדד את הצורך בעבודה שלי. מעבר לזה איני יכול לקחת על זה אחריאות על מה אנשים חושבים, אבל אני כן יכול לנסות לעזור לציבור להבין וכך אני מנסה לעשות --עומר בן יעקב - שיחה 12:53, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני חושב שהתהליכים אצלנו שקופים פי כמה וכמה מאשר התהליכים מאחורי הקלעים בהארץ או בחדשות 10. וגם שם (במיוחד בערוץ 10) יש פער בין היוצרים ובין הצרכנים. אולי גם בעניינים האלה תעזור לציבור להבין. נרו יאיר • שיחה • י"ד בחשוון ה'תשע"ט • 14:36, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- נרו, אם תקרא שוב, אני די בטוח שהשימוש במונח ״שקופים״ היה במשמעות של ״הציבור לא רואה את\מסתכל על״ התהליכים בויקיפדיה, ולא במובן של ״התנהלות במסתרים״. כמובן שיש גופים ואנשים שמסקרים את התקשורת ואת אופן פעולתה, אני אישית לא מתעניין בזה הרבה אבל די אם נציין את העין השביעית או המזבלה.
- משתמש:עומר בן יעקב, בעיני חשיפת אחורי הקלעים של ויקיפדיה לציבור היא משימה חשובה בהחלט, אבל רוב האנשים טועים באופן בסיסי בהבנת אופן הפעולה של ויקיפדיה. בכל תחום, סיקור אירועים שגרתיים יכול להועיל רק לאנשים שיש להם ידע וכלים בסיסיים להבין אותו. אם תקרא לתלמיד בית ספר יסודי ידיעה מעיתון כלכלי, רוב הסיכויים שזה לא יאמר לו כלום, גם זה יהיה דיווח על ביטול המע״מ, או הפרטת רכבת ישראל, נתיבי ישראל, הנמלים ובתי הסוהר ומכירתם לפוטין. אם אנשים חושבים שאתה ״נציג רשמי של ויקיפדיה״, כתבה שלך על דיון לוהט בדף שיחה כנראה לא תשנה כלום - הם הרי לא מבינים את ההקשר בו התפתח דיון כזה, ואת הויקיפדיה ברמה הבסיסית ביותר שלה; ואז מה שנשאר זה רק הצד ה״צהוב״ או הבידורי של הדיווח. גם אם נשים בצד את טובת הויקיפדיה או את הבעייתיות במראית עין של שליחות רשמית, אם אתה לא טורח להבהיר לציבור את הבסיס של הבסיס של איך ויקיפדיה עובדת - שאין לה מנהל או עורך ראשי, שמדובר בקהילה פתוחה וכו' - עבודתך כעיתונאי ומדווח הופכת חסרת ערך, לקוראים ולויקיפדיה כאחד. נתנאל • שיחה 16:26, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- מאד מסכים עם נתנאל. אם אכפת לך מ"מושא הסיקור" שלך, המשימה שלך צריכה להיות הסבר (עם דוגמאות, סבבה) למה שהולך כאן. Ranbar • שיחה • בואו לתיאטרון - תהנו מהמזגן 16:37, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- עם החלק הזה גם אני מסכים. אבל עם כל הכבוד לעין השביעית או למזבלה, השקיפות בויקיפדיה היא פי מאה מהשקיפות של התהליכים הפנימיים בהארץ או בחדשות ערוץ 10. אצלנו כל הדיונים הפנימיים מתנהלים באינטרנט. נראה את המערכות של עומר, הפועל למען השקיפות, עושות את זה. נרו יאיר • שיחה • י"ד בחשוון ה'תשע"ט • 22:54, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- הבעיה שלאף אחד אין מושג לגבי השקיפות הזאת. רוב האנשים לא מודעים לקיומם של דפי שיחה, גרסאות קודמות, דיוני מדיניות וכדומה. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • י"ד בחשוון ה'תשע"ט 23:01, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אם מאות או אלפי הכתבות עד היום בנושאים האלה לא הועילו - גם הפינה הנוכחית ספק אם תשנה את המצב. נרו יאיר • שיחה • י"ד בחשוון ה'תשע"ט • 23:03, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- הבעיה שלאף אחד אין מושג לגבי השקיפות הזאת. רוב האנשים לא מודעים לקיומם של דפי שיחה, גרסאות קודמות, דיוני מדיניות וכדומה. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • י"ד בחשוון ה'תשע"ט 23:01, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- עם החלק הזה גם אני מסכים. אבל עם כל הכבוד לעין השביעית או למזבלה, השקיפות בויקיפדיה היא פי מאה מהשקיפות של התהליכים הפנימיים בהארץ או בחדשות ערוץ 10. אצלנו כל הדיונים הפנימיים מתנהלים באינטרנט. נראה את המערכות של עומר, הפועל למען השקיפות, עושות את זה. נרו יאיר • שיחה • י"ד בחשוון ה'תשע"ט • 22:54, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- מאד מסכים עם נתנאל. אם אכפת לך מ"מושא הסיקור" שלך, המשימה שלך צריכה להיות הסבר (עם דוגמאות, סבבה) למה שהולך כאן. Ranbar • שיחה • בואו לתיאטרון - תהנו מהמזגן 16:37, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני חושב שהתהליכים אצלנו שקופים פי כמה וכמה מאשר התהליכים מאחורי הקלעים בהארץ או בחדשות 10. וגם שם (במיוחד בערוץ 10) יש פער בין היוצרים ובין הצרכנים. אולי גם בעניינים האלה תעזור לציבור להבין. נרו יאיר • שיחה • י"ד בחשוון ה'תשע"ט • 14:36, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- תודה על המשוב הכן. אני שמעתי בעבר לא מעט את הביקורת הזאת ואני מקבל אותה. אני חושב שחלק מהכתיבה שלי היא "צהובה" בדיוק כי אני חושב שצריך לעניין אנשים בנעשה בויקיפדיה ובסופו של דבר כתבה על כמה הערך של המהפכה צרפתית, לדגומא, הוא מצוין לא בדיוק מושך קוראים או עניין. מצד שני, צריך גם לומר את האמת: אנשי הקהילה של ויקיפדיה חווים וחושבים על ויקיפדיה בצורה מאוד שונה מאנשים שרק משתמשים בה כקוראים מזדמנים, שעבורם רוב התהליכים הפנימיים הם שקופים עבורים. סיקור ויקיפדיה לא נעשה בשביל מי שמבין ופעיל - אלא בשביל מי שלא - והוא גם לא נעשה במטרה לעשות יחסי ציבור לויקיפדיה, ולכן יתכן לא מעט חיכוחים סביב השאלה מה חשוב ומה לא, מה ראוי לסיקור ומה לא. אבל בעייני צריך לגרום לאנישם להבין את תהליכים שקוראים (נגיד מה שמהמשעות של העמוד שיחה או רוב העמוד שיחה) גם אם זה מחייב סקירה צהובה של ויכוחים בין מחנות פוליטיים. לגבי הרושם שנוצר אצל ההורים שלך - גם בטור בעיתון וגם בטלווזיה מצוין שאני כתב לענייני ולא דובר רשמי - וזה זה בדיוק דוגמא לאיך אנשים מבחוץ לא מבינים את ויקיפדיה ומניחים דברים מסוימים על איך היא עובדת ובעייני מחדד את הצורך בעבודה שלי. מעבר לזה איני יכול לקחת על זה אחריאות על מה אנשים חושבים, אבל אני כן יכול לנסות לעזור לציבור להבין וכך אני מנסה לעשות --עומר בן יעקב - שיחה 12:53, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
מדעי החרטוט
[עריכת קוד מקור]- "הם לא רצו סתם לטעון את הטענה שלהם, לכן החליטו להוכיח אותה בכלים של מדע טוב". לא רק שזה לא מדע טוב, זה לא מדע בכלל: לפחות ככל שניתן לשפוט מן הכתבות והראיונות עם ה"חוקרים": לא הייתה להם השערת אפס, לא הייתה להם קבוצת ביקורת, וה"תוצאות" פורסמו בעיתונים וברשתות חברתיות. עדיין הכתבה לא מתביישת לעשות קביעות מרחיקות-לכת ולטעון ל"הוכחה" בכלים של "מדע טוב". העורך בכלכליסט היה יכול באותה מידה לבחור בכותרת "מטא חרטוט" (או אולי בעצם "מטא מטא חרטוט"). H. sapiens - שיחה 17:21, 20 באוקטובר 2018 (IDT)
- התוצאות פורסמו במגזינים מדעיים. זה בדיוק הרעיון: שהם חרטטו מחקר, ומישהו אשכרה אישר להם לפרסם את זה. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • י"א בחשוון ה'תשע"ט 20:32, 20 באוקטובר 2018 (IDT)
- לפי הכתבה הרעיון לא היה סתם לחרטט מאמר ולפרסם אותו (זה כבר נעשה בעבר בצורה יותר מוצלחת). הרעיון היה שיש תחומים ספציפיים וטכניקה ספציפית לעשות זאת. אך מכיוון שהם לא בדקו תחומים אחרים וטכניקות (או חוסר טכניקות) אחרות בתנאים שווים, הם כשלו בהדגמת טענתם. ולכן הם גם לא שלחו את הטענה לפרסום תחת ביקורת עמיתים (באופן אירוני במיוחד) אלא כסנסציה בעיתון. ועדיין הם לא מתביישים לטעון בכתבה בעיתון שהדגימו את טענתם "בכלים של מדע טוב". חבל מאוד כי בשנים האחרונות דווקא כן נערכים מחקרים רציניים, במדעים מדוייקים ובמדעי החיים, על איך ולמה תוצאות שגויות עוברות ביקורת עמיתים. H. sapiens - שיחה 21:24, 20 באוקטובר 2018 (IDT)
- בפרט: היו כמה וכמה מקרים של פרסום מאמרים שהתפרסמו על נתונים מזויפים. עד כמה הנתונים שסופקו עם המאמרים היו מופרכים? או שהם היו אמורים להיות מספיק טובים כדי לעבור ביקורת עמיתים? ביקורת עמיתים היא כלי שנועד להבטיח איכות, אבל לא כלי שמצליח להתמודד היטב עם זיוף (הערה: נדמה לי שרק שניים ממאמריהם כללו נתוני מחקר מזויפים).
- כמוכן ניתן לראות בבדיקה שלהם הרחבה לפרשת סוקל: ידוע כבר שאפשר לפרסם מאמרים שטותיים. הם ניסו לבדוק בצורה שיטתית יחסית את הגבול. בשנת 2017 בוגוזיאן ולינדזי הצליחו לפרסם מאמר מופרך שכזה באחד מכתבי העת. אבל אז נמתחה עליהם ביקורת שמדובר על כתב עת שמתפרנס מכותבי מאמרים ושרמת השיפוט בו גרועה. לכן במקרה הזה הם בחרו לפרסם בכתבי עת שלא דורשים תשלום על הפרסום. הם ניסו לפרסם מאמרים במגוון כתבי עת. נדמה לי שהטובים יותר דחו אותם. Tzafrir - שיחה 17:27, 21 באוקטובר 2018 (IDT)
- במדע, כמו בחיים, צריך גם קומון סנס. זו אכן בעיה מוכרת שבעבודה המדעית יש גם טעויות. זה לא המצב כאן. החבר'ה הללו אשכרה פרסמו בכתבי עת "מדעיים" קשוקושים שלא אמורים להתפרסם בבטאון שבט של הצופים. למרוח את זה עם ביקורת על שיטות המחקר שלהם זו התחמקות. אם אני עורך עיתון בתחום מדעי הרוח היום, אני עושה בדק בית רציני כדי לוודא שדברים כאלו לא קורים אצלי בבית. משה פרידמן - שיחה 19:57, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- "קומון סנס" לכשעצמו זה דבר מסוכן במדע. המציאות לעיתים קרובות לא מתנהגת כפי שלנו נראה הגיוני שהיא תתנהג. זו בדיוק הסיבה שהיה צריך מדע מלכתחילה, אחרת יכולנו פשוט להפעיל קומון סנס. ולכן שיטות מחקר מתאימות חשובות במדע יותר מקומון סנס. כעורך עיתון בתחום מדעי הרוח (אגב, למה דווקא מדעי הרוח? איך אתה יודע שבמדעים מדוייקים זה לא קיים? כי שלישיית הליצנים החליטו שיהיה להם יותר קל להריץ מתיחות במדעי הרוח?) אין לך עכשיו שום כלי חדש או ידע חדש שיעזור לך לטפל בבעיה. לכל היותר אתה עכשיו יודע להיזהר משלישיית הליצנים עצמם. H. sapiens - שיחה 20:38, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- מדיניות פרסום איננה מדע. אף עורך של כתב עת מדעי לא עורך מחקרים כדי לקבוע האם מאמר הוא רציני וכדאי לפרסם אותו. לא כל דבר שעושים באוניברסיטה הוא מדע, ועורך עיתון מדעי צריך המון קומון סנס. גם מדען. מי שחושב שהשיטה המדעית מאפשרת להזכות על הקומון סנס לא מבין מהו מדע. ולגבי היקף הבעיה: אני לא יכול לדבר על כל המדעים המדוייקים, אבל מהכרותי את תהליך הביקורת בתחומי אני סמוך ובטוח שחרטוטים ברמה הזו לא היו מתפרסמים בכתב עת רציני. גם קראתי כמה וכמה מאמרים, ומעולם לא נתקלתי בשטויות ברמה הזו. אתה מוזמן לנסות בעצמך ולהווכח. כמובן, יכול להיות שאני טועה. אם אכן מישהו יעשה תרגיל כזה ויצליח, אני לא אבקש ממנו השערת אפס וקבוצות ביקורת. זה פשוט לא קשור. אני בפשטות אהיה ביקורתי יותר בקריאת המאמרים. משה פרידמן - שיחה 21:41, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני חושב שחלק משמעותי שמתפספס כאן הוא ההקשר שבו התבצע ה"ניסוי" הזה. זו לא סתם ביקורת על המנגנון האקדמי, אלא על הלך רוח מסוים ורווח כיום בקמפוסים בארה"ב בפרט ובחברה האמריקנית בכלל. מדעי הטבע לא נוגעים לנושא. אני מאמין שיימצאו כאן אנשים שמתמצאים ויתארו זאת טוב ממני, אבל זה מהתרשמותי ההדיוטית ממיני מקורות שנתקלתי בהם במרשתת:
ישנה תחושה רווחת, בעיקר מצד קבוצות המזוהות עם האגף הפוליטי הימני בארה"ב אבל לא רק, שקיים איום ממשי על חירויות שונות (חופש ביטוי, חופש מחקר אקדמי, שוויון הזדמנויות, וכו'), מצד קבוצות כוח מסוימות, המזוהות עם האגף הפוליטי השמאלי. אולי המונח "Social Justice Warriors" (אנ') הוא המתאים ביותר לתיאורן של האחרונות. אלו, בתיאור מקוצר נמרצות, מתאפיינים בעיקר בהתנגדות לעליונותו של "הגבר הלבן" וכל תולדותיה בתרבות המערבית, תוך טענה להתמשכות הקיפוח והדיכוי של כל מי שאינו גבר לבן גם כיום, ושימוש ברעיונות פמיניסטיים, מגדריים במובן של לימודי מגדר, אנטי-קולוניאליסטיים, תקינות פוליטית, וכו'. הקבוצות האלו, לטענת המתנגדים, משיגות השפעה בעמדות כוח משמעותיות ביותר ומתייחסות לביקורת כלפיהן כ"פגיעה בקבוצות מוחלשות" או "המשך הדיכוי" וכך שוללות את הלגיטימציה של ההתנגדות לרעיונותיהן. חקיקת החוק הקנדי Bill C-16 (אנ') הוא דוגמה לאירוע שעורר הדים והתנגדות רבה, ומזוהה עם המגמה הזו. אפשר למצוא ברחבי הרשת פארודיות ודוגמאות רבות שמביאות את הלך הרוח הקיים לכדי אבסורד, וה"ניסוי" הזה של שלושת ה"חוקרים" המפברקים הוא בהחלט דוגמה כזו. R.G. - שיחה 00:18, 23 באוקטובר 2018 (IDT)- מעניין שכל פסקת הביקורת הזו נוסחה במונחים פוסט מודרניסטיים. דרך אחרת לנסח את הביקורת היא שהערכי החופש והשוויון כבר לא עומדים (מספיק) לנגד עיניהם של רבים מבין אותם חוגים בגלל פוליטיקת הזהויות. Tzafrir - שיחה 01:26, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- באמת מעניין. אני מניח שבעיניי ביקורת פוסט מודרניסטית היא תיאור ממצה ואפקטיבי יותר של עמדות פוסט מודרניסטיות. ואולי התיאור שלך עדיף. R.G. - שיחה 02:37, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני דווקא חושב שהתיאור שלך בהחלט מתאר ביקורת שהושמעה מחוגי ימין. השימוש במינוחים הללו באותה הביקורת הפתיע אותי בהתחלה. Tzafrir - שיחה 12:24, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- מי שקבע שהבעייה היא ב"הלך רוח מסוים" בתחום מסויים במדעי הרוח זה שלושת הליצנים, והם לא עשו דבר כדי להדגים את טענתם באיזשהו אופן שאפילו מתקרב להיות "מדעי". למשל לשלוח מאמרי שטות למספר כתבי-עת ממספר תחומים ו"הלכי רוח" שונים, ולראות מי חסין יותר ומי פחות. יש כל כך הרבה דרכים פשוטות להפוך חרטוט פוליטי למחקר בעל ערך מדעי. אמילי רוזה(אנ') עשתה זאת כשהייתה בכיתה ד'. אך כמובן, כאשר אנו עורכים ניסוי מדעי אמיתי, יש סכנה ממשית שנגלה שהמציאות שונה ממה שאנו בטוחים עם ה"קומון סנס" שלנו. הרבה יותר בטוח להגיב על חרטוט פוליטי בחרטוט פוליטי לצד הנגדי. H. sapiens - שיחה 16:33, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני לא יודע אם ביקשת להתייחס לטענה שלי או של המגיב האחר, אבל מכיוון שהשתמשת בביטוי שלי אומר בפשטות: הבעיה לא צריכה להיות בעיה פוליטית כדי להיות בעיה, ולכן אין שום ערך לבדוק הלכי רוח שונים. זה לא ממש יעזור אם נגלה שכתבי עת מקצועיים מפרסמים מאמרי שטות מכל קצוות הקשת הפוליטית. אך כמובן, כאשר נתייחס ברצינות למה שהדגימו שלושת החוקרים, יש סכנה ממשית שנגלה שהמציאות שונה ממה שאנו בטוחים עם הקונספציות שלנו על הליכי ביקורת עמיתים ומקצועיות אקדמית. הרבה יותר בטוח להגיב בטענות לא רלוונטיות על התקפות המדעית של הביקורת. ככה נוכל להמשיך לפרסם שטויות באופן מדעי ותקף לחלוטין. משה פרידמן - שיחה 17:01, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- התייחסתי כמובן למכלול הטענות שמעלי, למשל לטענת ה"הלך רוח". כמובן שהיה ערך לבדוק הלכי רוח שונים, שכן זה היה יכול לתמוך או להפריך טענה מרכזית בנושא, לפיה הבעייה נעוצה בהלך רוח פוסט מודרניסטי מסויים, וכמובן זו טענה שיש לה השלכה ברורה לאופן הטיפול בבעייה. לגבי ערך מדעי, למרות שכל המאמרים היו מאמרי שטות, הפרסום המדעי שלהם תחת ביקורת עמיתים עדיין עושה אותם פחות גרועים מהיציאה של שלושת הליצנים לתקשורת. הסיבה היא שפרסום מדעי שעבר ביקורת עמיתים ניתן למשוך (retraction, אני מבין שאכן כולם נמשכו) ובכך מבוטל ערכו כפרסום שניתן להסתמך עליו, מופנית נגדו ביקורת רשמית, והוא אף מצטרף לסטטיסטיקה של בדיקות מדעיות ממשיות של ביקורת עמיתים. לעומת זאת את היציאה של שלושת הליצנים לתקשורת (שהייתה לה הרבה יותר השפעה מאשר איזשהו מאמר שטות בכתב-עת מדעי נידח) אי-אפשר יהיה למשוך אפילו אם יסתבר בעתיד שכל אחת ואחת מטענותיהם שגוייה לחלוטין. H. sapiens - שיחה 19:23, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- לעניין הלך הרוח אני לא מתייחס. מדובר על עניין בפני עצמו. העובדה שאתה מצביע עליה, שמתארת יתרון מסויים (ודי שולי) של פרסום בספרות מקצועית על פני כתבה עיתונאית, לא מאוד מחמיאה לספרות המקצועית. היא גם לא רלוונטית לבעיה שהם הציפו. אתה יכול להמשיך לכנות אותם ליצנים מתוך נסיון להגן על הכבוד המקצועי של האקדמיה, אבל הם עשו עבודה עיתונאית טובה מאוד, שמי שיצאו משם ליצנים אלו כתבי העת, שאמורים היו לעמוד בסטנדרטים מקצועיים גבוהים לאין שיעור. הנסיון לטאטא את הבעיה שהם הציפו זה רק יחריף אותה. בוודאי כשזה נעשה באופן לא ענייני. משה פרידמן - שיחה 19:32, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- שלושת הליצנים (אני משתמש בביטוי באופן מדויק - אנשים שמבצעים מתיחה חסרת ערך מדעי) אינם עיתונאים, ולא ראיתי שהם התיימרו לעשות "עבודה עיתונאית". בסטנדרטים עיתונאיים הם אכן השיגו סקופ מוצלח ולא מעט רייטינג. אולי הם צריכים לעשות הסבת מקצוע. אבל כל שלושתם אנשי אקדמיה, והם כן התיימרו להוכיח את טענתם לגבי "הלך הרוח" באופן מדעי, מה שכמובן הם לא עשו. לא באתי להגן כאן על כתבי-העת שפישלו ולא על "הכבוד המקצועי של האקדמיה", אלא על מתודה מדעית נכונה. כתבי העת שכשלו אינם ליצנים, בדיוק משום שלקחו על עצמם סטנדרטים מדעיים, ובכך העמידו את עצמם לאותה ביקורת שהיום הם חוטפים בצדק. הליצנים לעומת זאת חיסנו את עצמם מביקורת בכך שבחרו לפעול בהליך ומתודה בלתי-מדעיים. ועדיין לא הייתי מגיב פה כמה פעמים אילו לפחות לא היו מתהללים עכשיו ב"מדע טוב". לא טוב ולא מדע. H. sapiens - שיחה 00:11, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אתה לא משתמש במושג מדויק. מה שהם עשו לא היה מעשה לצים (מעשה ליצנות לדוגמה הוא מאמרים שונים לרגל ה־1 באפריל). יכול להיות שהתכוונת למושג טרול. כתבי העת כשלו בבדיקות בסיסיות (לדוגמה: חלקם פרסמו או שקלו לפרסם מאמרים בשמם של חוקרים שלא קיימים. לפני שבכלל מסתכלים על התוכן). הטענה הבסיסית של השלושה היא שיש יותר מדי כתבי עת שיקבלו כמעט כל מאמר אם הוא כתוב נכון (ז’רגון וכדומה) ומגיע למסקנה שרצויה לעורכים, והדרך לא ממש משנה. ובכלל הזלזול שלך בעבודה עיתונאית מקומם. במקרה הזה העיתונאים היו אילו שחשפו לראשונה את הזיופים כאן (לפני שעורכי כתבי העת התחילו להעלות שאלות). במקרה של אנדרו וייקפילד היה זה תחקיר עיתונאי שחשף את האינטרסים מאחורי פרסום המאמר שלו (עד אז זה היה נראה סתם מאמר גרוע. התחקיר העיתונאי הוא זה שהוביל למשיכת המאמר). יש גם עובדות מחוץ למה שמפורסם בפרסומים אקדמיים. Tzafrir - שיחה 01:01, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- טוב, זה כבר פתטי. קראתי קצת תגובות דומות לשלך ואף גרועות יותר מהעולם האקדמי, ואני כבר לא יודע מה יותר מטריד, ההצלחה של השלושה לפרסם חרטוטים, או התגובות למב שהם עשו. דבר אחד ברור לי: היחס שלי לתחום האקדמי הזה כבר לא דומה למה שהוא היה קודם. משה פרידמן - שיחה 17:27, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- שלושת הליצנים (אני משתמש בביטוי באופן מדויק - אנשים שמבצעים מתיחה חסרת ערך מדעי) אינם עיתונאים, ולא ראיתי שהם התיימרו לעשות "עבודה עיתונאית". בסטנדרטים עיתונאיים הם אכן השיגו סקופ מוצלח ולא מעט רייטינג. אולי הם צריכים לעשות הסבת מקצוע. אבל כל שלושתם אנשי אקדמיה, והם כן התיימרו להוכיח את טענתם לגבי "הלך הרוח" באופן מדעי, מה שכמובן הם לא עשו. לא באתי להגן כאן על כתבי-העת שפישלו ולא על "הכבוד המקצועי של האקדמיה", אלא על מתודה מדעית נכונה. כתבי העת שכשלו אינם ליצנים, בדיוק משום שלקחו על עצמם סטנדרטים מדעיים, ובכך העמידו את עצמם לאותה ביקורת שהיום הם חוטפים בצדק. הליצנים לעומת זאת חיסנו את עצמם מביקורת בכך שבחרו לפעול בהליך ומתודה בלתי-מדעיים. ועדיין לא הייתי מגיב פה כמה פעמים אילו לפחות לא היו מתהללים עכשיו ב"מדע טוב". לא טוב ולא מדע. H. sapiens - שיחה 00:11, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- לעניין הלך הרוח אני לא מתייחס. מדובר על עניין בפני עצמו. העובדה שאתה מצביע עליה, שמתארת יתרון מסויים (ודי שולי) של פרסום בספרות מקצועית על פני כתבה עיתונאית, לא מאוד מחמיאה לספרות המקצועית. היא גם לא רלוונטית לבעיה שהם הציפו. אתה יכול להמשיך לכנות אותם ליצנים מתוך נסיון להגן על הכבוד המקצועי של האקדמיה, אבל הם עשו עבודה עיתונאית טובה מאוד, שמי שיצאו משם ליצנים אלו כתבי העת, שאמורים היו לעמוד בסטנדרטים מקצועיים גבוהים לאין שיעור. הנסיון לטאטא את הבעיה שהם הציפו זה רק יחריף אותה. בוודאי כשזה נעשה באופן לא ענייני. משה פרידמן - שיחה 19:32, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- התייחסתי כמובן למכלול הטענות שמעלי, למשל לטענת ה"הלך רוח". כמובן שהיה ערך לבדוק הלכי רוח שונים, שכן זה היה יכול לתמוך או להפריך טענה מרכזית בנושא, לפיה הבעייה נעוצה בהלך רוח פוסט מודרניסטי מסויים, וכמובן זו טענה שיש לה השלכה ברורה לאופן הטיפול בבעייה. לגבי ערך מדעי, למרות שכל המאמרים היו מאמרי שטות, הפרסום המדעי שלהם תחת ביקורת עמיתים עדיין עושה אותם פחות גרועים מהיציאה של שלושת הליצנים לתקשורת. הסיבה היא שפרסום מדעי שעבר ביקורת עמיתים ניתן למשוך (retraction, אני מבין שאכן כולם נמשכו) ובכך מבוטל ערכו כפרסום שניתן להסתמך עליו, מופנית נגדו ביקורת רשמית, והוא אף מצטרף לסטטיסטיקה של בדיקות מדעיות ממשיות של ביקורת עמיתים. לעומת זאת את היציאה של שלושת הליצנים לתקשורת (שהייתה לה הרבה יותר השפעה מאשר איזשהו מאמר שטות בכתב-עת מדעי נידח) אי-אפשר יהיה למשוך אפילו אם יסתבר בעתיד שכל אחת ואחת מטענותיהם שגוייה לחלוטין. H. sapiens - שיחה 19:23, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני לא יודע אם ביקשת להתייחס לטענה שלי או של המגיב האחר, אבל מכיוון שהשתמשת בביטוי שלי אומר בפשטות: הבעיה לא צריכה להיות בעיה פוליטית כדי להיות בעיה, ולכן אין שום ערך לבדוק הלכי רוח שונים. זה לא ממש יעזור אם נגלה שכתבי עת מקצועיים מפרסמים מאמרי שטות מכל קצוות הקשת הפוליטית. אך כמובן, כאשר נתייחס ברצינות למה שהדגימו שלושת החוקרים, יש סכנה ממשית שנגלה שהמציאות שונה ממה שאנו בטוחים עם הקונספציות שלנו על הליכי ביקורת עמיתים ומקצועיות אקדמית. הרבה יותר בטוח להגיב בטענות לא רלוונטיות על התקפות המדעית של הביקורת. ככה נוכל להמשיך לפרסם שטויות באופן מדעי ותקף לחלוטין. משה פרידמן - שיחה 17:01, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- מי שקבע שהבעייה היא ב"הלך רוח מסוים" בתחום מסויים במדעי הרוח זה שלושת הליצנים, והם לא עשו דבר כדי להדגים את טענתם באיזשהו אופן שאפילו מתקרב להיות "מדעי". למשל לשלוח מאמרי שטות למספר כתבי-עת ממספר תחומים ו"הלכי רוח" שונים, ולראות מי חסין יותר ומי פחות. יש כל כך הרבה דרכים פשוטות להפוך חרטוט פוליטי למחקר בעל ערך מדעי. אמילי רוזה(אנ') עשתה זאת כשהייתה בכיתה ד'. אך כמובן, כאשר אנו עורכים ניסוי מדעי אמיתי, יש סכנה ממשית שנגלה שהמציאות שונה ממה שאנו בטוחים עם ה"קומון סנס" שלנו. הרבה יותר בטוח להגיב על חרטוט פוליטי בחרטוט פוליטי לצד הנגדי. H. sapiens - שיחה 16:33, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני דווקא חושב שהתיאור שלך בהחלט מתאר ביקורת שהושמעה מחוגי ימין. השימוש במינוחים הללו באותה הביקורת הפתיע אותי בהתחלה. Tzafrir - שיחה 12:24, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- באמת מעניין. אני מניח שבעיניי ביקורת פוסט מודרניסטית היא תיאור ממצה ואפקטיבי יותר של עמדות פוסט מודרניסטיות. ואולי התיאור שלך עדיף. R.G. - שיחה 02:37, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- מעניין שכל פסקת הביקורת הזו נוסחה במונחים פוסט מודרניסטיים. דרך אחרת לנסח את הביקורת היא שהערכי החופש והשוויון כבר לא עומדים (מספיק) לנגד עיניהם של רבים מבין אותם חוגים בגלל פוליטיקת הזהויות. Tzafrir - שיחה 01:26, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני חושב שחלק משמעותי שמתפספס כאן הוא ההקשר שבו התבצע ה"ניסוי" הזה. זו לא סתם ביקורת על המנגנון האקדמי, אלא על הלך רוח מסוים ורווח כיום בקמפוסים בארה"ב בפרט ובחברה האמריקנית בכלל. מדעי הטבע לא נוגעים לנושא. אני מאמין שיימצאו כאן אנשים שמתמצאים ויתארו זאת טוב ממני, אבל זה מהתרשמותי ההדיוטית ממיני מקורות שנתקלתי בהם במרשתת:
- מדיניות פרסום איננה מדע. אף עורך של כתב עת מדעי לא עורך מחקרים כדי לקבוע האם מאמר הוא רציני וכדאי לפרסם אותו. לא כל דבר שעושים באוניברסיטה הוא מדע, ועורך עיתון מדעי צריך המון קומון סנס. גם מדען. מי שחושב שהשיטה המדעית מאפשרת להזכות על הקומון סנס לא מבין מהו מדע. ולגבי היקף הבעיה: אני לא יכול לדבר על כל המדעים המדוייקים, אבל מהכרותי את תהליך הביקורת בתחומי אני סמוך ובטוח שחרטוטים ברמה הזו לא היו מתפרסמים בכתב עת רציני. גם קראתי כמה וכמה מאמרים, ומעולם לא נתקלתי בשטויות ברמה הזו. אתה מוזמן לנסות בעצמך ולהווכח. כמובן, יכול להיות שאני טועה. אם אכן מישהו יעשה תרגיל כזה ויצליח, אני לא אבקש ממנו השערת אפס וקבוצות ביקורת. זה פשוט לא קשור. אני בפשטות אהיה ביקורתי יותר בקריאת המאמרים. משה פרידמן - שיחה 21:41, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- "קומון סנס" לכשעצמו זה דבר מסוכן במדע. המציאות לעיתים קרובות לא מתנהגת כפי שלנו נראה הגיוני שהיא תתנהג. זו בדיוק הסיבה שהיה צריך מדע מלכתחילה, אחרת יכולנו פשוט להפעיל קומון סנס. ולכן שיטות מחקר מתאימות חשובות במדע יותר מקומון סנס. כעורך עיתון בתחום מדעי הרוח (אגב, למה דווקא מדעי הרוח? איך אתה יודע שבמדעים מדוייקים זה לא קיים? כי שלישיית הליצנים החליטו שיהיה להם יותר קל להריץ מתיחות במדעי הרוח?) אין לך עכשיו שום כלי חדש או ידע חדש שיעזור לך לטפל בבעיה. לכל היותר אתה עכשיו יודע להיזהר משלישיית הליצנים עצמם. H. sapiens - שיחה 20:38, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- במדע, כמו בחיים, צריך גם קומון סנס. זו אכן בעיה מוכרת שבעבודה המדעית יש גם טעויות. זה לא המצב כאן. החבר'ה הללו אשכרה פרסמו בכתבי עת "מדעיים" קשוקושים שלא אמורים להתפרסם בבטאון שבט של הצופים. למרוח את זה עם ביקורת על שיטות המחקר שלהם זו התחמקות. אם אני עורך עיתון בתחום מדעי הרוח היום, אני עושה בדק בית רציני כדי לוודא שדברים כאלו לא קורים אצלי בבית. משה פרידמן - שיחה 19:57, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- לפי הכתבה הרעיון לא היה סתם לחרטט מאמר ולפרסם אותו (זה כבר נעשה בעבר בצורה יותר מוצלחת). הרעיון היה שיש תחומים ספציפיים וטכניקה ספציפית לעשות זאת. אך מכיוון שהם לא בדקו תחומים אחרים וטכניקות (או חוסר טכניקות) אחרות בתנאים שווים, הם כשלו בהדגמת טענתם. ולכן הם גם לא שלחו את הטענה לפרסום תחת ביקורת עמיתים (באופן אירוני במיוחד) אלא כסנסציה בעיתון. ועדיין הם לא מתביישים לטעון בכתבה בעיתון שהדגימו את טענתם "בכלים של מדע טוב". חבל מאוד כי בשנים האחרונות דווקא כן נערכים מחקרים רציניים, במדעים מדוייקים ובמדעי החיים, על איך ולמה תוצאות שגויות עוברות ביקורת עמיתים. H. sapiens - שיחה 21:24, 20 באוקטובר 2018 (IDT)
- התוצאות פורסמו במגזינים מדעיים. זה בדיוק הרעיון: שהם חרטטו מחקר, ומישהו אשכרה אישר להם לפרסם את זה. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • י"א בחשוון ה'תשע"ט 20:32, 20 באוקטובר 2018 (IDT)
בגדי המלך החדשים של מדעי הרוח, החברה והמגדר באקדמיה הפוסטמודרנית. הפתרון שהם מציעים: לסתום את הפה לילד שצעק "המלך הוא עירום". בחיי, האמונה האלכימאית של ימי הביניים שניתן להפוך עופרת לזהב נשמעת הגיונית יותר לעומת מה שמתפרסם בפקולטות האלה ובכתבי העת שבתחום. והיא גם הביאה יותר תועלת למדע. – ד"ר MathKnight ✡ (שיחה) 22:16, 3 בנובמבר 2018 (IST)
מבצע החבלה במתקן המים הכבדים בנורווגיה הכבושה
[עריכת קוד מקור]בתקשורת מדווח על מותו בשיבה טובה של יואכים רונברג, מפקד המבצע הנועז לחבלה במתקן לייצור מים כבדים בנורווגיה הכבושה בידי הנאצים. [2]. בוויקיפדיה העברית אין ערך על המבצע ולא מצאתי כמעט כל התייחסות אליו בערכים רלוונטיים אחרים, כמו המחתרת הנורווגית (מוזכר בשורה אחת) ופרויקט הגרעין של גרמניה הנאצית (לא מוזכר כלל). דב ט. - שיחה 10:43, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- ערך באנגלית: (Norwegian heavy water sabotage), וכן (Joachim Rønneberg). Dovno - שיחה 10:55, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- הערך על המבצע קיים ביותר ויקיפדיות מאשר המחתרת הנורווגית. הגיוני דווקא, זה מסוג המבצעים שמציתים את הדמיון. דב ט. - שיחה 11:06, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- הערך באנגלית הוא בעצם על סדרה שלמה של מבצעים (חלק הצליחו וחלק נכשלו). המבצע הספציפי של רונברג מתואר שם בפסקה "Operation Gunnerside". Dovno - שיחה 11:11, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- הערך על המבצע קיים ביותר ויקיפדיות מאשר המחתרת הנורווגית. הגיוני דווקא, זה מסוג המבצעים שמציתים את הדמיון. דב ט. - שיחה 11:06, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- הסרט גיבורי טלמרק עוסק בנושא.אודי - שיחה 10:58, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
אל תעזרו לנו להרחיב רשימה
[עריכת קוד מקור]השחתה שהחזיקה מעמד חודשיים: en:special:diff/855147103 יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 21:47, 22 באוקטובר 2018 (IDT)
- אוי, זה איכותי ממש!!! התו השמיני ♫ הבה נשוחח ♫ תובנות 00:01, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- השגיאה היא דווקא בכך שנמצאת שם התבנית "expand list" הקוראת להרחיב את הרשימה. תבניות - לא בכל מחיר, ולא בכל מקום. עוזי ו. - שיחה 00:55, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
הסתרת שם מושב ברקת בערבית
[עריכת קוד מקור]לפני כמה ימים העליתי כאן שבתמונה המוצגת בערך (של הכניסה למושב) מוסתר שם המושב בערבית (במציאות, ולא בעריכה על ידי מעלה התמונה). רציתי לדעת האם יש מדיניות בנושא (הסתרת שמות בשפה מסוימת/הצגת תמונות שבהן הדבר המרכזי הושחת) והאם יש אפשרות לצלם תמונה אחרת של הכניסה למשוב (כולל שמו בערבית)? בברכה, מלך הצבים - שיחה 22:25, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אפשר לצלם את הקיר האמנותי של הכניסה ללא השלט הלבן, אבל בכל מקרה לא יהיה שם השם בערבית. לדעתי התמונה הנוכחית היא בסדר גמור, ולא צריך שום מדיניות בנושא. אף אחד לא יחשוב שהתמונה מביעה תמיכה במעשה ההשחתה, ואם יחשוב - זו בעיה שלו. יזהר ברק • שיחה • ט"ו בחשוון ה'תשע"ט • 22:32, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
- אם כבר כיתתתם רגליכם לברקת, כדאי להיכנס למושב ולבקש מתושביו להשביח את הערך על יהדות חבאן. הגירסה הנוכחית של הערך מציינת אמנם כי מנהגיהם ותפילותיהם שונים מאלה של שאר יהודי תימן, אך לא מבהיר במה. ההבדלים החזותיים המתוארים בערך אולי בולטים יותר לעין מאשר הבדלים במנהג, אך חשיבותם משנית לדעתי. ליאור पॣ • כ"א בחשוון ה'תשע"ט • 13:36, 30 באוקטובר 2018 (IST)
סוברני שמצאתי שיטה יעילה להשתמש בממשק הויקיפדי לעבוד על ערך (אך מבלי לערוך את הדף עצמו ומכאן גם את ויקיפדיה\בויקיפדיה) אפילו כשכתובתי חסומה זמנית בלבד, באופן שלכאורה לא מהווה עבירה על הכללים
[עריכת קוד מקור]מה שמביא אותי לחלוק עם קהילה זו את הטקסט הבא הוא 2 חסימות אייפי ל-3 ימים כל אחת שחוויתי כאן כמפורט נכון להים בדף זה. חסימות אלה כבר תמו. המשך קריאה מהנה:
כידוע, כשאומרים לאדם "ניתן להשתמש בויקיפדיה" יש להגדיר למה מתכוונים ב"להשתמש". "שימוש" אינו רק "עריכה"; גם קריאה וגם עבודה על ממשק העריכה מבלי עריכה בפועל על ידי שמירת שינויים (למשל, לצורך התנסות) הן "שימוש".
מכאן נובע שאם אומרים למשתמש חסום (אנונימי או רשום) "אסור לך לערוך אלא את דף שיחתך וזאת לצורך תקשורת עם משתמשים אחרים בלבד", צריך להגדיר בפניו מה זה בדיוק "לערוך"; האם שינוי טקסט של ערך X בלי ללחוץ על כפתור "השמירה" נחשב עריכה? אני בספק. לא ראיתי ראיה לכך ובלי ראיה כזאת אין לי סיבה להניח שכן. למעשה, על פי הטרמינולוגיה הנפוצה בעורך החזותי למשל, ישנו הבדל בין להתחיל לערוך לבין לסיים לערוך (שמירת שינויים, מן הסתם); משמע, שינוי מבלי שמירה לכאורה אינו נחשב "כעריכה" כי לא בוצע שום שינוי גרסאתי.
סיבוך העלילה
[עריכת קוד מקור]מוסכם כי אל לעורך לערוך דף כל שהוא מלבד דף שיחתו כשכתובתו חסומה, אך מצד שני אין מניעה שעורך ימשיך לעבוד על ערך X שנחסם מלהמשיך לערוך בתוך המיזם הויקיפדי --- מחוץ למיזם הויקיפדי; כלומר, אין מניעה שהוא יעבוד על הערך במחשבו האישי, בקובץ עורך טקסט עשיר - Rich Text Editor/RTE כמו Microsoft Word, שכן הכלל הוא שכל עוד אדם לא עובר עבירה, הרי שיעשה במחשבו כרצונו. אני עצמי קיבלתי הצעה כזו ממפעילה שחסמה כתובת איי פי ממנה פעלתי וראיתי בהצעה זו עלבון לאינטליגנציה שלי ושל כל אחד אחר שבא לתרום לכאן באיזה שהוא אופן וספג "חסימה" דומה ובכל מקרה מעיד מבחינתי על מיושנותה של המערכת ועל מוגבלותה של הגרסה הנוכחית של ויקיפדיה שכן איננה מספקת חלופה יעילה למשתמשים עם חסימה זמנית להמשיך לעבוד על ערכים ברקע באופן ויקיפדי-סביר - מבלי עריכה בפועל (עצוב מאד, כי הזמן שלנו לא צומח על העצים ולכן עיכובים של 3 ימים או 6 ימים או ווטאבר כמה זמן הן אבסורד שכן היום קצר והמלאכה מרובה).
אפשר גם לעבוד על ערך עם הממשק הויקיפדי ברקע, רק לעבוד, בלי לערוך בפועל, כלומר בלי ללחוץ על כפתור השמירה ואז זה כאמור (אלא אם יוכח אחרת), לא ייחשב ל"עריכה". זה גם עדיף לדעתי אבל יש עם זה בעיה:
הבעיה
[עריכת קוד מקור]לעתים לוחצים על כפתור השמירה בטעות - סתם כי העכבר מוקם עליו \ בלבול של רגע \ סוגיה בנגישות (קושי מוטורי) או אף על אחד ה key combos לשמירה (כגון Alt+Shift+S) ספק מתוך הרגל או מטעות נדירה. מצב כזה יביא לעריכה ו"סנקציות" על החוסם כמו הארכת חסימה או כפל חסימות (אצל אנונימיים).
הפיתרון
[עריכת קוד מקור]הדרך שמצאתי להתמודד עם זה (ושאף אחד בבקשה לא יעז להאשים אותי ש"ערכתי" כך בעקיפין בלי הוכחה לכך וחמור מכך, בלי להוכיח שמדובר ב"עריכה"), היא זו:
הסקריפט הבא הכתוב בשפת JavaScript אמור לחסל את כל האופציות לשמור שינויים (הן על ידי העלמת כפתור השמירה והן על ידי העלמת האופציה לשמור בעזרת קומבו-מקלדתי (Alt+Shift+S במקרה הזה):
document.querySelector("#wpSave").remove();
document.querySelectorAll("[accesskey]").forEach((e)=>{
e.removeAttribute('accesskey');
});
window.addEventListener("keydown", (e)=>{ e.stopPropagation(); }, true);
window.addEventListener("keyup", (e)=>{ e.stopPropagation(); }, true);
window.addEventListener("keypress", (e)=> { e.stopPropagation(); }, true);
// "e" means either "element" or "event" here: In forEach() and stopPropagation() accordingly;
למי שלא מכיר; ניתן להריץ את הקוד ברקע כל הזמן (וגם לשלוט על הפעלתו\כיבויו) עם תוכנות הרצת סקריפט בדפדן (Browser Script Executor) כמו Greasemonkey או Tampermonkey (ראו דוקומנטציה או סרטון יוטיוב להדרכה).
אם כתובת האיי פי שלכם נחסמה לעריכה אך בכל זאת בא לכם לפתח ערכים לצורך פרסומם לאחר תום החסימה אך תוכנות RTE כמו MS Word או LB Writer (החינמית והמעולה אגב) לא מספקות אתכם, אז נסו לפתח ערכים או לעבוד עליהם בלי לבצע עריכה בפועל עם הסקריפט הנ"ל; את התוכן ששיניתם אין בעיה לשמור באמת לקובץ RTE כל שהוא (כמו .rtf או .odt).
הערות
[עריכת קוד מקור]- בתכלס אפשר גם אוף-ליין, למי שקימפל אפליקציה נייטיבית של ויקיפדיה למחשב האישי או אולי מתוסף דפדפן המאפשר סביבה ויקיפדית אם יש כזה; את הערכים ניתן יהיה לשמור ישירות במחשב (נניח בבסיס נתונים פנימי של תוכנה כזו, או כאמור בקובץ RTE כל שהוא ואז בבוא העת להעתיק לויקי און-ליין).
תודה וברכה. 79.179.39.131 08:01, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- מחוכם מאד ומיותר להפליא. עוזי ו. - שיחה 15:06, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- לדעתי חבל שלא התחלת ב"לדעתי"... בברכה. 79.180.51.199 15:22, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- למחוק מכאן ולשקול להעביר לוק:LMAO. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:25, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- יגאל, ההצעה למחוק ללא העברת גיבוי לי ככותב מקורי לדעתי איננה נאותה, בלשון המעטה (לדעתי רק לשקול גיבוי לא מועיל); לצד זאת אוסיף שאני עד להצעה זו מאד כיבדתי אותך כאנונימי, עכשיו פחות. אבל אני מצהיר שהשקעתי כאן רבות ושווה לגבות את התוכן בתוך ויקיפדיה. 79.180.51.199 15:38, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- א', יש את הטקסט הזה בדף השיחה. ב', אם מישהו היה מדביק לכאן את לוח רכבות של ציריך, היו מוחקים את זה, למרות שאין בו שום דבר רע. זה פשוט לא קשור לוויקיפדיה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:40, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- דף השיחה יימחק על ידי בוט ככלל כאשר יגיע משתמש חדש, לא כן? מעבר לכך, מקודם הצעת "לשקול להעביר" ל וק:LMAO, עכשיו זה "לא קשור"? כמה לא קשור? תוכל לכמת לי את זה?
79.180.51.199 15:53, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא ייחמק. לא עושים אצלנו דברים כאלו. זה לא קשור, אבל ייתכן שזה מצחיק, אז לשקול. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:55, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- דפי שיחה לא נמחקים על ידי בוט. למערכת אין דרך לדעת אם משתמש שמחר יכנס מאותה כתובת הוא "חדש" או אותו משתמש. Dovno - שיחה 15:58, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- בסדר, יגאל, חזרתי להעריך אותך כמו קודם אחרי קריאת דבריך לפיהם אתה לא בעד שהתוכן יימחק. אם יש כאן מאגר קטעי JS שימושיים לדעתי עדיף שזה יעבור אליו. בכל מקרה, התואנה שלי שיש בעיה עקרונית שמלבד דרך זו אין דרך ויקיפדית להמשיך לעבוד על טיוטות וערכים באופן ויקיפדי-סביר גם בעת חסימה לא-פרמננטית, נשארת במקומה; היעדרה של דרך כזו גורע זמן, מרים את כמות הגרסאות הנשמרות בבסיס הנתונים (ובכך מקשה על מעקב שינויים) ועוד, אבל זה כבר אולי לדיון אחר. בברכה. 79.180.51.199 16:23, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אתה רוצה להגיד שכתבת את זה ברצינות? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:38, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- כן. אני לא רואה עם התיעוד של זה בעיה - לא ברמה הטכנית, למי שרוצה לבטל מכל סיבה שהיא את כל אופציות השמירה ולא מהרמה העקרונית של תיאור הבעיה שהצגתי שגורמת לדעתי להפסד-זמן, יתרתיות-גראסות ועוד בעיות. בברכה. 79.180.51.199 16:45, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אוי. לי זה נראה מתיחה, כי אין בטקסט הזה שום הגיון. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:46, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- לדעתי מדויק יותר לומר שאתה לא מוצא היגיון, אני תיארתי את ההיגיון מבחינתי; זה כבר עניין סובייקטיבי לדעתי. 79.180.51.199 17:15, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אין לי בעיה גם עם הניסוח הזה, אבל אני מניח שגם שלי הוא נכון. את האמת, הטקסט נראה כאילו לא שלם. הוא כאילו מוקדש לתיאור בעיה מסויימת, מבלי להגיד על מה מדובר. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 17:17, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- לדעתי תיארתי די טוב את העניין של "לשלוח" עורכים לעבוד על טיוטה ב Rich Text Editors למיניהם (שזה אבסורד ונובע מבעיה ארכיטקטורית בתוך הגרסה הנוכחית של ויקיפדיה) אבל בכל מקרה אולי עם הדיון הזה יגדל הסיכוי שהקורא יסיק על בעיה רחבה. תודה. 79.180.51.199 17:30, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אז יכול להיות שרצית להצביע על איזושהי בעיה שאתה מבין אותה, אבל לא הצלחת להעביר את זה לכולם. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:35, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- למה כתבת זאת? ואגב הוספתי שם הסבר. 109.66.63.204 09:22, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- כי לכל הפחות אני עדיין לא מבין במה מדובר. למרות תוספת הסבר. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:07, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- יש משהו ספציפי שלא היה לך ברור? בכל מקרה, הקוד מאפשר למשתמשים לשנות מידע בתוך ויקיפדיה (עם כל הממשק והתצוגות המקדימות והנוחות שלו וכו') אך מבלי לשמור את השינויים בתוך ויקיפדיה אפילו בטעות ובכך להימנע טוטאלית מלערוך בויקיפדיה (ניתן יהיה להעתיק את כל הטקסט המפורמט בתחביר wiki לקובץ חיצוני לשימוש מאוחר יותר - מיד אסביר). למה שמישהו ירצה לעשות זאת? ובכן משתמש אנונימי או רשום שכתובתו או חשבונו נחסמו זמנית אך לא פרמננטית מלערוך בויקיפדיה שהתאכזב כשאמרו לו, ספק באופן סרקסטי "תמשיך לערוך מוורד" אולי ירצה להשתמש בכך ובכך להימנע מסנקציות שייגרמו לו אם בטעות ישמור שינויים ("יערוך") בויקיפדיה בעת חסימת הכתובת\חשבון. בברכה. 79.182.27.198 18:40, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- ספציפית, לא ברור לי על מה אתה מדבר. בכלל. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:58, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא ברור לי מה לא ברור לך; מה הקוד עושה אני בטוח שהבנת, אולי מדוע מישהו ירצה להשתמש בו לא הבנת. נסה לקרוא שוב אחרי קריאת דף השיחה הנ"ל. בכל מקרה, מכיוון שאני לא מעביר לך שיעור פרטי על זה בשכר, אולי מישהו אחר ירצה לנסות להסביר לך. בברכה. 79.182.27.198 20:28, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- ספציפית, לא ברור לי על מה אתה מדבר. בכלל. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:58, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- יש משהו ספציפי שלא היה לך ברור? בכל מקרה, הקוד מאפשר למשתמשים לשנות מידע בתוך ויקיפדיה (עם כל הממשק והתצוגות המקדימות והנוחות שלו וכו') אך מבלי לשמור את השינויים בתוך ויקיפדיה אפילו בטעות ובכך להימנע טוטאלית מלערוך בויקיפדיה (ניתן יהיה להעתיק את כל הטקסט המפורמט בתחביר wiki לקובץ חיצוני לשימוש מאוחר יותר - מיד אסביר). למה שמישהו ירצה לעשות זאת? ובכן משתמש אנונימי או רשום שכתובתו או חשבונו נחסמו זמנית אך לא פרמננטית מלערוך בויקיפדיה שהתאכזב כשאמרו לו, ספק באופן סרקסטי "תמשיך לערוך מוורד" אולי ירצה להשתמש בכך ובכך להימנע מסנקציות שייגרמו לו אם בטעות ישמור שינויים ("יערוך") בויקיפדיה בעת חסימת הכתובת\חשבון. בברכה. 79.182.27.198 18:40, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- כי לכל הפחות אני עדיין לא מבין במה מדובר. למרות תוספת הסבר. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:07, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- למה כתבת זאת? ואגב הוספתי שם הסבר. 109.66.63.204 09:22, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אז יכול להיות שרצית להצביע על איזושהי בעיה שאתה מבין אותה, אבל לא הצלחת להעביר את זה לכולם. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 19:35, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- לדעתי תיארתי די טוב את העניין של "לשלוח" עורכים לעבוד על טיוטה ב Rich Text Editors למיניהם (שזה אבסורד ונובע מבעיה ארכיטקטורית בתוך הגרסה הנוכחית של ויקיפדיה) אבל בכל מקרה אולי עם הדיון הזה יגדל הסיכוי שהקורא יסיק על בעיה רחבה. תודה. 79.180.51.199 17:30, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אין לי בעיה גם עם הניסוח הזה, אבל אני מניח שגם שלי הוא נכון. את האמת, הטקסט נראה כאילו לא שלם. הוא כאילו מוקדש לתיאור בעיה מסויימת, מבלי להגיד על מה מדובר. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 17:17, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- לדעתי מדויק יותר לומר שאתה לא מוצא היגיון, אני תיארתי את ההיגיון מבחינתי; זה כבר עניין סובייקטיבי לדעתי. 79.180.51.199 17:15, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אוי. לי זה נראה מתיחה, כי אין בטקסט הזה שום הגיון. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:46, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- כן. אני לא רואה עם התיעוד של זה בעיה - לא ברמה הטכנית, למי שרוצה לבטל מכל סיבה שהיא את כל אופציות השמירה ולא מהרמה העקרונית של תיאור הבעיה שהצגתי שגורמת לדעתי להפסד-זמן, יתרתיות-גראסות ועוד בעיות. בברכה. 79.180.51.199 16:45, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אתה רוצה להגיד שכתבת את זה ברצינות? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:38, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- בסדר, יגאל, חזרתי להעריך אותך כמו קודם אחרי קריאת דבריך לפיהם אתה לא בעד שהתוכן יימחק. אם יש כאן מאגר קטעי JS שימושיים לדעתי עדיף שזה יעבור אליו. בכל מקרה, התואנה שלי שיש בעיה עקרונית שמלבד דרך זו אין דרך ויקיפדית להמשיך לעבוד על טיוטות וערכים באופן ויקיפדי-סביר גם בעת חסימה לא-פרמננטית, נשארת במקומה; היעדרה של דרך כזו גורע זמן, מרים את כמות הגרסאות הנשמרות בבסיס הנתונים (ובכך מקשה על מעקב שינויים) ועוד, אבל זה כבר אולי לדיון אחר. בברכה. 79.180.51.199 16:23, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- דף השיחה יימחק על ידי בוט ככלל כאשר יגיע משתמש חדש, לא כן? מעבר לכך, מקודם הצעת "לשקול להעביר" ל וק:LMAO, עכשיו זה "לא קשור"? כמה לא קשור? תוכל לכמת לי את זה?
- א', יש את הטקסט הזה בדף השיחה. ב', אם מישהו היה מדביק לכאן את לוח רכבות של ציריך, היו מוחקים את זה, למרות שאין בו שום דבר רע. זה פשוט לא קשור לוויקיפדיה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:40, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- יגאל, ההצעה למחוק ללא העברת גיבוי לי ככותב מקורי לדעתי איננה נאותה, בלשון המעטה (לדעתי רק לשקול גיבוי לא מועיל); לצד זאת אוסיף שאני עד להצעה זו מאד כיבדתי אותך כאנונימי, עכשיו פחות. אבל אני מצהיר שהשקעתי כאן רבות ושווה לגבות את התוכן בתוך ויקיפדיה. 79.180.51.199 15:38, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- למחוק מכאן ולשקול להעביר לוק:LMAO. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 15:25, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- לדעתי חבל שלא התחלת ב"לדעתי"... בברכה. 79.180.51.199 15:22, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
Dovno, קרה לי בעבר שנכנסתי מאיי פי כל שהוא וקיבלתי הודעה שדף המשתמש של האייפי נמחק על ידי בוט בתואנה "משתמש ישן" או משהו כזה. אתה לא מכיר מכניזם כזה? תודה. 79.180.51.199 16:23, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- Matanyabot מוחק דפי שיחה אנונימיים שאינם בשימוש (אם כי אני שם לב שהפעם האחרונה שהוא הורץ לפעולה זו הייתה לפני שלוש שנים וחצי). דגש - שיחה 16:25, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה כי מאז התקבלה החלטה לא לעשות זאת. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:38, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אנונימי חרוץ, א. למיטב הבנתי חסימת כתובות ip אינה עונש אלא כלי למניעת השחתות. ב. אם אתה חסום, אתה מנוע טכנית מלשמור עריכות, אז כנראה אין חשש שתלחץ בטעות על "שמירה". ג. הפתרונות מיותרים, כאמור, כי למשתמשים רשומים אין שום בעיות כאלה. אם האי פי חסום (במקום ציבורי למשל) ומונע ממך לעבוד אתה פשוט מבקש הרשאת חסין חסימות IP. ככל הנראה גם יתייחסו אליך יפה יותר בדיונים. מוזמן להירשם נתנאל • שיחה 23:09, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אגב, אם מישהו אחר יערוך ערך שתהיה פתוח עליו - כשתרצה לשמור זו תהיה התנגשות עריכה, ואז תתחיל להסתבך. התו השמיני ♫ הבה נשוחח ♫ תובנות 06:20, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- Netanel488, לדעתי הפתרון לא מיותר עבור אנונימיים או עבור מי שבכל זאת לא רוצה להעתסק עם "סנקציות" ו"איומים" על ששמר בטעות.
- התו השמיני, אני חושב שאתה טועה - כל עוד הערך לא נשמר למיטב ידיעתי אין התנגשות; התנגשות שאתה מתאר היא רק אם שני משתמשים (X ו Y בהתאמה) נכנסו למצב עריכה ומשתמש Y שמר את הדף לפני שמשתמש X שמר אותו. אבל כל עוד לא בוצעה שמירה בתוך ויקיפדיה (אלא למשל במסמך חיצוני), אין השפעה על מערכת הגרסאות. בברכה. 109.66.63.204 09:41, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אגב, אם מישהו אחר יערוך ערך שתהיה פתוח עליו - כשתרצה לשמור זו תהיה התנגשות עריכה, ואז תתחיל להסתבך. התו השמיני ♫ הבה נשוחח ♫ תובנות 06:20, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אנונימי חרוץ, א. למיטב הבנתי חסימת כתובות ip אינה עונש אלא כלי למניעת השחתות. ב. אם אתה חסום, אתה מנוע טכנית מלשמור עריכות, אז כנראה אין חשש שתלחץ בטעות על "שמירה". ג. הפתרונות מיותרים, כאמור, כי למשתמשים רשומים אין שום בעיות כאלה. אם האי פי חסום (במקום ציבורי למשל) ומונע ממך לעבוד אתה פשוט מבקש הרשאת חסין חסימות IP. ככל הנראה גם יתייחסו אליך יפה יותר בדיונים. מוזמן להירשם נתנאל • שיחה 23:09, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה כי מאז התקבלה החלטה לא לעשות זאת. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 16:38, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
חידת סטטיסטיקת צפיה
[עריכת קוד מקור]חידה: מה גרם לקפיצה ב-16 באוקטובר במספר הצפיות בערך מנשה (מלך יהודה) ? eman • שיחה • ♥ 20:45, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אתה יודע את התשובה? נרו יאיר • שיחה • ט"ו בחשוון ה'תשע"ט • 23:09, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אנשים שיתפו בפייסבוק את הסרטון מתוך היהודים באים על המלך מנשה ששלט ביהודה 50 שנה. שנילי - שיחה 23:10, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- כאן העלו את זה בפייסבוק באותו יום. משום מה. נרו יאיר • שיחה • ט"ו בחשוון ה'תשע"ט • 23:25, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- כן, אני יודע את התשובה (בגלל הגדרתי את זה כ"חידה"). חצי ממנה נפתרה. ונשאר החלק של למה הם העלו את זה באותו יום. זה לא היה מקרה. eman • שיחה • ♥ 00:23, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אותי דווקא מעניין למה ב30/11/17 הייתה קפיצה לכמעט 600 צפיות ביום בעוד שבשיתוף האחרון יש רק 230? פעיל למען זכויות אדם - שיחה 12:08, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אולי אז זה שודר בטלוויזיה. ולגבי החצי השני של החידה, כמדומני שזו הייתה דרכם של אנשי כאן להגיב לנאום פתיחת מושב החורף של נתניהו. להשוות אותו למנשה ולומר שהוא עובד על הציבור. תקשורת נייטרלית וחסרת פניות פוליטיות, כיאה לגוף שידור ממלכתי. נרו יאיר • שיחה • ט"ז בחשוון ה'תשע"ט • 13:19, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אתה בכיוון (ומראש ברור שהקטע הזה גם במקורו היה על נתניהו), אבל מה שהזכיר להם (ולא רק להם, אני שיתפתי אותו מיוטיוב עוד לפני שהם העלו אותו לפייסבוק) היה אירוע אחר.
- ולגבי ההלונות שלך על התקשורת - תפסיק להיות כזה חמוץ!!!! eman • שיחה • ♥ 13:30, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- חמיצות זה להתלונן על החיים במדינה (למשל הקטע הזה, כשמבינים את הקשרו), לא על הטיה ספציפית. שיתפת אותו עוד לפני הנאום? נרו יאיר • שיחה • ט"ז בחשוון ה'תשע"ט • 13:34, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא, שיתפתי אותו באותו יום שהם העלו אותו (16 באוקטובר). eman • שיחה • ♥ 14:29, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- חמיצות זה להתלונן על החיים במדינה (למשל הקטע הזה, כשמבינים את הקשרו), לא על הטיה ספציפית. שיתפת אותו עוד לפני הנאום? נרו יאיר • שיחה • ט"ז בחשוון ה'תשע"ט • 13:34, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אולי אז זה שודר בטלוויזיה. ולגבי החצי השני של החידה, כמדומני שזו הייתה דרכם של אנשי כאן להגיב לנאום פתיחת מושב החורף של נתניהו. להשוות אותו למנשה ולומר שהוא עובד על הציבור. תקשורת נייטרלית וחסרת פניות פוליטיות, כיאה לגוף שידור ממלכתי. נרו יאיר • שיחה • ט"ז בחשוון ה'תשע"ט • 13:19, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אותי דווקא מעניין למה ב30/11/17 הייתה קפיצה לכמעט 600 צפיות ביום בעוד שבשיתוף האחרון יש רק 230? פעיל למען זכויות אדם - שיחה 12:08, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- כן, אני יודע את התשובה (בגלל הגדרתי את זה כ"חידה"). חצי ממנה נפתרה. ונשאר החלק של למה הם העלו את זה באותו יום. זה לא היה מקרה. eman • שיחה • ♥ 00:23, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- כאן העלו את זה בפייסבוק באותו יום. משום מה. נרו יאיר • שיחה • ט"ו בחשוון ה'תשע"ט • 23:25, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
- אנשים שיתפו בפייסבוק את הסרטון מתוך היהודים באים על המלך מנשה ששלט ביהודה 50 שנה. שנילי - שיחה 23:10, 24 באוקטובר 2018 (IDT)
העתקה מושלמת
[עריכת קוד מקור]כתבה שלימה בכיכר השבת מועתקת מוויקיפדיה מילה במילה מבלי לתת קרדיט. זה חוקי? חוץ מזה, אם זה צוטט מוויקיפדיה, אפשר להכניס את הקישור לערך בתור מקור? התו השמיני ♫ הבה נשוחח ♫ תובנות 09:16, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- זה מקור מאיכות נמוכה, בלית ברירה אנחנו משתמשים באתרי חדשות כמקור, וכיכר השבת למרות רמת האמינות השואפת לאפס (כשהיא במצב עלייה...) שלו, אינו מבייש את מתחריו הדתיים והחילוניים כאחד. הערך המוסף הכמעט יחיד שלהם, הוא שהנוער משנן באמצעותם את אותיות העברית, גם אם לא תמיד בסדר הנכון בתוך המילה. ביקורת - שיחה 10:42, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אין היגיון להכניס כמקור מקור שמצטט את ויקיפדיה כמקור. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ט"ז בחשוון ה'תשע"ט 13:20, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- כמובן. התו, לזה התכוונת?! נרו יאיר • שיחה • ט"ז בחשוון ה'תשע"ט • 13:21, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- זו די הייתה שאלה צינית, לא התכוונתי שיתייחסו אליה ברצינות... התו השמיני ♫ הבה נשוחח ♫ תובנות 14:28, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- כמובן. התו, לזה התכוונת?! נרו יאיר • שיחה • ט"ז בחשוון ה'תשע"ט • 13:21, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אין היגיון להכניס כמקור מקור שמצטט את ויקיפדיה כמקור. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • ט"ז בחשוון ה'תשע"ט 13:20, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
מידע על המועמדים בבחירות לרשויות המקומיות
[עריכת קוד מקור]אנחנו כמה ימים לפני הבחירות ומשרד הפנים טרם פרסם את רשימת המועמדים בכל יישוב ויישוב לרשות ולמועצות. עדיין לא פורסמו גם על לוחות המודעות בערים שמות המועמדים, כפי שהיה בבחירות הקודמות. האם לא מגיע לציבור לקבל את המידע הזה? Nirvadel - שיחה 13:39, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא יודע אם מגיע, אבל מה ישנה המידע הזה? מישהו יגלה איזה שם חדש (שאינו מופיע כבר בכל מקום אפשרי במרחב הציבורי), יצביע לו ובעקבות זאת המועמד העלום ייבחר? נרו יאיר • שיחה • ט"ז בחשוון ה'תשע"ט • 13:45, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- החשיבות היא בעיקר בחברי הרשימה. אני שגר בעיר קטנה ועוקב בעיתונות ובאינטרנט אחרי הבחירות בעיר, עדיין לא יודע מיהם מספרי שניים של חלק מן הרשימות. זה חשוב. מעבר לכך, זהות של חברי רשימה יכולה להשפיע לחיוב או לשלילה על הצבעה Nirvadel - שיחה 14:20, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- בדיוק תיעדתי הודעה כזו אתמול בבית שמש. עמיחי • שיחה 14:19, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אצלנו ובערים השכנות טרם שמו Nirvadel - שיחה 14:21, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
תגידו מה יותר שוחק?
[עריכת קוד מקור]להיות רופא בישראל או מפעיל מערכת בויקיפדיה בישראל? מה זה? הדף שם בקושי זז... 79.182.27.198 21:56, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- אולי יגאל ישקול להעביר גם את זה לוק:LMAO.
- בברכה. 79.182.27.198 22:06, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא, למה? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 23:48, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- חשבתי שתצחק, למרות שתכלס זה די עצוב. 79.182.27.198 23:55, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
- לא, למה? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה) 23:48, 25 באוקטובר 2018 (IDT)
בעקבות מלחמות המגדר והמיניות בויקיפדיה ברצוני לצרף סרטון
[עריכת קוד מקור]סרטון מאת ShoeOnHead שאולי יתן לחלקכם קצת מושג על "מאבקי" במה שאני מזהה כאן (במיוחד סביב כמה ערכים) כהטיה קווירו-קונסטרוקטיביסטית\פסאודופמיניסטית-רדיקלית\פוסט-מודרנית וכו'. 79.182.27.198 00:55, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- קרב אבוד, חבר, יש נושאים בהם האמת נעדרת. איפה הסרטון?? נדנד - שיחה 11:34, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- אנא אל תאבד תקווה (קישרתי לסרטון מיד בתחילת הטקסט --- קישורים בתחבירי markup לפעמים יכולים להיות קצת חמקניים)... אתה גם כמובן מוזמן להשתתף בשיחה:התפתחות הזהות המגדרית; מבלי קולך שם, יגדל הסיכוי שהמערכה הספציפית הזאת תהיה אבודה. 79.182.27.198 11:54, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני לא ממש מבין בנושא אז אין לי טענה קונקרטית, אבל הרוח לצערי ברורה, והיא בושה וחרפה.
- בכל מקרה,
שְכּוֹיֵיח! נדנד - שיחה 12:03, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- נדנד גם אם אין לך טענה קונקרטית על נושא הערך, נטען לגבי שם שאני פעלתי ב"חוסר שיתופיות" (זאת מבלי הוכחה לפעולה ספציפית שביצעתי של מחיקת תוכן, גסויות או עוקצנות). אתה התרשמת שפעלתי ככה? עזוב רגע בצד את תוכן הערך, נראה לך שאני באמת פעלתי ככה? את זה אתה יותר ממוזמן לכתוב ומה שתכתוב תכתוב - אני כמובן לא מייעץ לך מה לכתוב ויכול רק להציע לך לכתוב את האמת שלך. 79.182.27.198 12:08, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- בכל מקרה,
- אני לא ממש מבין בנושא אז אין לי טענה קונקרטית, אבל הרוח לצערי ברורה, והיא בושה וחרפה.
- אנא אל תאבד תקווה (קישרתי לסרטון מיד בתחילת הטקסט --- קישורים בתחבירי markup לפעמים יכולים להיות קצת חמקניים)... אתה גם כמובן מוזמן להשתתף בשיחה:התפתחות הזהות המגדרית; מבלי קולך שם, יגדל הסיכוי שהמערכה הספציפית הזאת תהיה אבודה. 79.182.27.198 11:54, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- קחו חדר. • צִבְיָה, רבת הפיליפינים • שיחה • י"ז בחשוון ה'תשע"ט 13:58, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- צביה, לא ידעתי שאת ונדנד נפרדתם. 79.183.72.223 15:20, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
מתי בפעם האחרונה קראתם ערך שאינו קצר מתחילתו ועד סופו?
[עריכת קוד מקור]הכוונה לערכים מ-20k וצפונה. באיזו תדירות אתם קוראים ערכים כאלה?
האם דפוס הקריאה האופייני שלכם הוא קריאת ערכים במלואם או רפרוף וקריאת הפתיח וחלקים נבחרים?
דב ט. - שיחה 13:27, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- שאלה טובה - אני תוהה מתי קראו את התפתחות הזהות המגדרית כך, מבלי להתחשב בתבניות שהונחו עליו שמצאתי כמוטות. ולעצם השאלה, לא עולה בזכרוני מתי קראתי ערך אחר ארוך כפי שאתה מתאר אך בד"כ אני קורא את הפתיח, עושה הפסקה קטנה (אפילו של כמה שניות או עד חצי דקה נניח "לעבד" את המידע) ואז חוזר לקרוא את כל השאר או פרק פרק במידה והפרקים ארוכים. בברכה. 79.182.27.198 13:40, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- האמת שהכינוי "ארוך" לערך של 20k היה נכון אולי ב-2009. הערך שהבאת הוא בגודל 103k. השאלה מתייחסת גם לערכים שהיו נחשבים היום לבינוניים, נניח רכישת שפה או ליטא. דב ט. - שיחה 13:54, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- תראה, סה"כ האורך של גופי הטקסט דומה (התפתחות הזהות המגדרית מכיל 103 בתים בין היתר בגלל ריבוי מקורות והערות), אבל בתכלס גם בערכים אלה הייתי קורא כך אם כי בליטא למשל את חלק מהפרקים אולי הייתי קורא בבת אחת (כמה פרקים ברצף) אבל פרקים ארוכים הייתי מפצל לשתי חלקי קריאה עם הפסקה של כמה שניות בין כל חלק (ואף מסמן עם הכבר את מה להמשיך לקרוא). קצרמרים לעומת זאת אני קורא בבת אחת בדרך כלל. 79.182.27.198 14:02, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- תודה. לא הבנתי רק מה הכוונה "הפסקה של כמה שניות"? מבחינתי זה עדיין רצף. דב ט. - שיחה 14:10, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- או, לדעתי נגעת פה בנקודה חשובה, לדעתי תמיד טוב לעשות הפסקה של עיבוד מידע כשמסיימים לקרוא פסקה "כבדה" או "מהותית" בערך מסוים. אני אתן לך עוד דוגמה טובה לאו דווקא מקריאה - לפעמים שאתה רואה סרטון ב YouTube נניח אז מישהו אומר משהו ואתה אולי תרצה לעצור לכמה שניות לחשוב על מה שהוא אמר. האם זה רצף או תת-רצף ("ואל או אינטר-ואל") זה כבר פילוסופי לדעתי האישית... בברכה. 79.182.27.198 14:14, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- תודה. לא הבנתי רק מה הכוונה "הפסקה של כמה שניות"? מבחינתי זה עדיין רצף. דב ט. - שיחה 14:10, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- תראה, סה"כ האורך של גופי הטקסט דומה (התפתחות הזהות המגדרית מכיל 103 בתים בין היתר בגלל ריבוי מקורות והערות), אבל בתכלס גם בערכים אלה הייתי קורא כך אם כי בליטא למשל את חלק מהפרקים אולי הייתי קורא בבת אחת (כמה פרקים ברצף) אבל פרקים ארוכים הייתי מפצל לשתי חלקי קריאה עם הפסקה של כמה שניות בין כל חלק (ואף מסמן עם הכבר את מה להמשיך לקרוא). קצרמרים לעומת זאת אני קורא בבת אחת בדרך כלל. 79.182.27.198 14:02, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- האמת שהכינוי "ארוך" לערך של 20k היה נכון אולי ב-2009. הערך שהבאת הוא בגודל 103k. השאלה מתייחסת גם לערכים שהיו נחשבים היום לבינוניים, נניח רכישת שפה או ליטא. דב ט. - שיחה 13:54, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- אני, מדי פעם. יש לא מעט ערכים (לדוגמה: מלחמת הברית המשולשת שמקושר מהדף הראשי היום) שכתובים כסיפור אחד ונוח לקרוא אותם. Tzafrir - שיחה 15:47, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- זאת לא חוכמה, כתב אותו סופר. אני בדרך כלל לא קורא ערכים ארוכים. לכן, בעיני זה שנהוג פה לתת ערכים מומלצים (שרובם ארוכים כאורך הגלות ועמוסים בפרטים לעייפה), כדוגמא לעורכים חדשים איך צריך לכתוב ערך נכון, היא שגויה בעליל.אודי - שיחה 19:40, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- אם הערך כתוב טוב והנושא מסקרן אותי, אין לי בעיה לקרוא ברצף מההתלךה עד הסוף גם הוא ארוך. השבוע קראתי את כל הערך של מנחם בגין היה מעולה. Amirosan - שיחה 22:37, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
- ערכים ארוכים חייבים להכיל פתיח תמציתי ארוך (יחסית) שייתן לקורא אפשרות לקרוא ערך בסדרי גודל של האנציקלופדיות הישנות ולכסות פחות או יותר את נושא הערך. אחר כך אפשר להרחיב ולהרחיב בנתונים, פרטים, ושאר פרטים חשובים ככל שיהיו שבעבר היו מושמטים מחוסר מקום. ביקורת - שיחה 09:03, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- זה נושא לדיון בפני עצמו. כרגע יש פתיחים שהם הגדרה קצרצרה בלבד, גם לערכים ארוכים יחסית, למשל ערכי מדינות כמו ליטא ואלבניה. מצד שני יש פתיחים שעמוסים במידע צדדי יחסית ומפורט, לפי דעתי יתר על המידה, כמו לונדון. זה לא עניין של גודל בהכרח אלא של מידת הירידה לפרטים והדקדקנות. העמדת הפתיחים על ההיקף האידאלי, מה שלא יהיה, היא משימה חשובה למדי, בהנחה הסבירה שבאמת קוראים אותם הרבה יותר מאשר חלקים אחרים. דב ט. - שיחה 15:45, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- גם אני חושבת שערכים ארוכים מדי מרתיעים ומכילים לעיתים קרובות פריטים זניחים וחסרי חשיבות. קחו למשל את הערך על צ'רלי צ'פלין, שהוא ערך מומלץ. יש לו קרוב ל100,000 בתים. לחנה רובינא שלנו יש פחות מ-20,000 בתים. עם כל הכבוד לצ'פלין, איפה הפרופורציה? בזמנו ניסיתי לקרוא את כל הערך כדי לבדוק את זכאותו להמלצה וכל פעם התייאשתי מחדש. עשרות פרטים חסרי חשיבות על ילדותו, על הקריירה שלו, שהיו יכולים מדי פעם להיכנס למשפט אחד של סיכום. זה מזכיר לי את משפטו המבריק של בלז פסקל: "הייתי כותב מכתב קצר יותר, אך לא היה לי הזמן לכך" Tmima5 - שיחה 21:23, 30 באוקטובר 2018 (IST)
- גם אני כשלתי בנסיון לצלוח את הערך המונומנטלי על צ'פלין. דב ט. - שיחה 10:18, 31 באוקטובר 2018 (IST)
- גם אני חושבת שערכים ארוכים מדי מרתיעים ומכילים לעיתים קרובות פריטים זניחים וחסרי חשיבות. קחו למשל את הערך על צ'רלי צ'פלין, שהוא ערך מומלץ. יש לו קרוב ל100,000 בתים. לחנה רובינא שלנו יש פחות מ-20,000 בתים. עם כל הכבוד לצ'פלין, איפה הפרופורציה? בזמנו ניסיתי לקרוא את כל הערך כדי לבדוק את זכאותו להמלצה וכל פעם התייאשתי מחדש. עשרות פרטים חסרי חשיבות על ילדותו, על הקריירה שלו, שהיו יכולים מדי פעם להיכנס למשפט אחד של סיכום. זה מזכיר לי את משפטו המבריק של בלז פסקל: "הייתי כותב מכתב קצר יותר, אך לא היה לי הזמן לכך" Tmima5 - שיחה 21:23, 30 באוקטובר 2018 (IST)
- זה נושא לדיון בפני עצמו. כרגע יש פתיחים שהם הגדרה קצרצרה בלבד, גם לערכים ארוכים יחסית, למשל ערכי מדינות כמו ליטא ואלבניה. מצד שני יש פתיחים שעמוסים במידע צדדי יחסית ומפורט, לפי דעתי יתר על המידה, כמו לונדון. זה לא עניין של גודל בהכרח אלא של מידת הירידה לפרטים והדקדקנות. העמדת הפתיחים על ההיקף האידאלי, מה שלא יהיה, היא משימה חשובה למדי, בהנחה הסבירה שבאמת קוראים אותם הרבה יותר מאשר חלקים אחרים. דב ט. - שיחה 15:45, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- ערכים ארוכים חייבים להכיל פתיח תמציתי ארוך (יחסית) שייתן לקורא אפשרות לקרוא ערך בסדרי גודל של האנציקלופדיות הישנות ולכסות פחות או יותר את נושא הערך. אחר כך אפשר להרחיב ולהרחיב בנתונים, פרטים, ושאר פרטים חשובים ככל שיהיו שבעבר היו מושמטים מחוסר מקום. ביקורת - שיחה 09:03, 29 באוקטובר 2018 (IST)
עמוד ראשי
[עריכת קוד מקור]חבר'ה העמוד הראשי נראה כמו שוק ממתקים של אינפורמציה שמתחלף בקצב מסחרר (מדי - לטעמי...) נא להוריד את הקצב... 87.70.54.8 19:53, 26 באוקטובר 2018 (IDT)
תגובת הארץ לגבי התרת גישה למשתמשי ויקיפדיה לקבוצת הארץ + מנוי
[עריכת קוד מקור]משיחה מול ליאור קודנר - סמנכ"ל חטיבת הדיגיטל של עיתון הארץ, הוצע על ידי כי תותר גישה לקישורים של קבוצת הארץ למשתמשי ויקיפדיה לאחר פרק זמן סביר שיוחלט על ידי מערכת הארץ. מהבירור עלה כי הדבר הוא בלתי אפשרי מכמה סיבות שנומקו על ידו (אם תרצו, אעלה כאן את הנימוקים שלהם). מאידך הובהר על ידו כי בשונה מאורחים שאינם-רשומים בקבוצה - למשתמשי ויקיפדיה מותרת הגישה כמשתמשים רשומים שאינם מנויים - קרי, גישה לשש כתבות בחודש.
- עוד הובהר, כי ככל שיעלה הביקוש למנוי כך תושג הנחה משמעותית יותר. בברכה, eli - שיחה 02:19, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- בינתיים נראה שיש 19 מעוניינים. נראה הגיוני לקוות להגיע ל-50.
- כאן המקום להזכירכם, אנא המהרו לצרף חתימתכם למנוי:) eli - שיחה 02:20, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- לא בדיוק הבנתי. לכ"א (אם הוא קשור לוויקיפדיה או לא) יש אפשרות לקרוא שש כתבות בחודש. אז מה החידוש פה? או שפיספסתי משהו. Shannen - שיחה 10:13, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- Shannen, זו בדיוק הנקודה, אין כאן שום חידוש. זה המצב שהיה לפני פנייתי. ניסיתי להציע פתיחה רטרואקטיבית של כל הכתבות למשתמשים דרך ויקיפדיה. eli - שיחה 18:21, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- eli , כעת בילבלת אותי לגמרי. אם מגיעים להארץ דרך קישור מוויקיפדיה - הכתבה (לרוב) נפתחת. אם מנסים להיכנס לאתר אז יש שש כתבות בחודש למי שלא שילם. Shannen - שיחה 18:59, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- אאוץ':-)
- אם נכנסים דרך ויקיפדיה - אז זה יהיה מוגבל עד 6 כתבות בחודש (במילים אחרות כמו משתמש רשום שלא מנוי). eli - שיחה 19:02, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- eli , כעת בילבלת אותי לגמרי. אם מגיעים להארץ דרך קישור מוויקיפדיה - הכתבה (לרוב) נפתחת. אם מנסים להיכנס לאתר אז יש שש כתבות בחודש למי שלא שילם. Shannen - שיחה 18:59, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- Shannen, זו בדיוק הנקודה, אין כאן שום חידוש. זה המצב שהיה לפני פנייתי. ניסיתי להציע פתיחה רטרואקטיבית של כל הכתבות למשתמשים דרך ויקיפדיה. eli - שיחה 18:21, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- לא בדיוק הבנתי. לכ"א (אם הוא קשור לוויקיפדיה או לא) יש אפשרות לקרוא שש כתבות בחודש. אז מה החידוש פה? או שפיספסתי משהו. Shannen - שיחה 10:13, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- כאן המקום להזכירכם, אנא המהרו לצרף חתימתכם למנוי:) eli - שיחה 02:20, 28 באוקטובר 2018 (IST)
- בינתיים נראה שיש 19 מעוניינים. נראה הגיוני לקוות להגיע ל-50.
העברת שורת הפתיח לתחילת הדף
[עריכת קוד מקור]ביקשתי בדף שיחה לפני יותר משבועיים אבל כנראה שאף אחד לא עוקב אחריו - ניסיתי להעביר את שורת הפתיח "המקום בוויקיפדיה לשתף את הקהילה והחברים בדעותיכם ובתחושותיכם" לתחילת הדף (מעל התמונה) ולהדגיש אותה (כמו במזנון) אבל חירבשתי את כל הדף. במיקומה הנוכחי קל לפספס את שורת ההסבר, שחשובה בעיקר לעורכים חדשים (כמוני) שאינם מתמצאים עדיין במרחבי ויקיפדיה הפתלתלים. אשמח אם מישהי/ו שמבינים יותר ממני יוכלו לעזור. Staval - שיחה 03:31, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- ניסיתי גם ולא הצלחתי. יזהר ברק • שיחה • כ' בחשוון ה'תשע"ט • 08:23, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- תודה שניסית. Staval - שיחה 10:06, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- עדכון: נראה לי שעכשיו הצלחתי. זה קצת עם טלאי על טלאי, אבל עובד. יזהר ברק • שיחה • כ' בחשוון ה'תשע"ט • 15:57, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- כן אבל צריך לכפתור לרדת לתחתית הדף יהיה מעל הכיתוב ולא מתחתיו. Gutter • שיחה 16:06, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- למה? דווקא נראה לי יותר הגיוני ככה. יזהר ברק • שיחה • כ' בחשוון ה'תשע"ט • 16:17, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- לטעמי זה פחות אסתטי ככה.Gutter • שיחה 17:02, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- למה? דווקא נראה לי יותר הגיוני ככה. יזהר ברק • שיחה • כ' בחשוון ה'תשע"ט • 16:17, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- תודה רבה! Staval - שיחה 01:26, 30 באוקטובר 2018 (IST)
- כן אבל צריך לכפתור לרדת לתחתית הדף יהיה מעל הכיתוב ולא מתחתיו. Gutter • שיחה 16:06, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- עדכון: נראה לי שעכשיו הצלחתי. זה קצת עם טלאי על טלאי, אבל עובד. יזהר ברק • שיחה • כ' בחשוון ה'תשע"ט • 15:57, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- תודה שניסית. Staval - שיחה 10:06, 29 באוקטובר 2018 (IST)
כתיבת ערך בתשלום
[עריכת קוד מקור]הערך נורית צדרבוים נכתב ע"י "לוטן תדמיות, משרד יחסי ציבור מעל ומתחת לרדאר". סביר ביותר שהערך נכתב תמורת תשלום, אך הדבר אינו מצויין בדף השיחה (אין שימוש בתבנית כתיבת ערך בתשלום). מה עושים?Esternit - שיחה 11:23, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- לפי התדמית שעולה מדף השיחה של לוטן תדמיות, אני נוטה להניח שזה נובע מבורות. Tzafrir - שיחה 13:01, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- לי פחות נראה ש"לוטן תדמיות" כה בורים ותמימים. נרו יאיר • שיחה • כ' בחשוון ה'תשע"ט • 13:24, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- השאלה הזו נשאלה כבר באפריל, אך נותרה בעינה. התו השמיני ♫ הבה נשוחח ♫ תובנות 23:46, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- למען האמת היא השיבה ביוני בדף השיחה שלה (במקום לא נכון) וטענה שאין מדובר בערך בתשלום. דף השיחה אכן אינו מרשים. אמיר מלכי-אור - שיחה 23:57, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- סופרת שלא מסוגלת לכתוב כמה משפטים בעצמה? נו שוין. Shannen - שיחה 12:35, 30 באוקטובר 2018 (IST)
- הזלזול אינו במקום. כל אחד יכול לכתוב "כמה משפטים", אבל (1) כתיבת ערך אנציקלופדי שונה מכתיבה ספרותית, (2) יהללך זר ולא פיך. עוזי ו. - שיחה 11:13, 31 באוקטובר 2018 (IST)
- השאלה הזו נשאלה כבר באפריל, אך נותרה בעינה. התו השמיני ♫ הבה נשוחח ♫ תובנות 23:46, 29 באוקטובר 2018 (IST)
- לי פחות נראה ש"לוטן תדמיות" כה בורים ותמימים. נרו יאיר • שיחה • כ' בחשוון ה'תשע"ט • 13:24, 29 באוקטובר 2018 (IST)
הטענה של לוטן תדמיות כי הערך לא נכתב בתשלום לא נשמעת אמינה לאור העובדה שנורית צדרבוים היא לקוחה שלו (כאמור בדף שיחתו). גם אם לא קיבלו תשלום ספציפי על כתיבת הערך, יש ביניהם יחסים עסקיים. כתבתי הערה בדף השיחה של הערך. יואב ר. - שיחה - נופי חלונות 10 11:23, 31 באוקטובר 2018 (IST)
- אני מסכימה עם קודמי, ונראה לי שהגענו למבוי סתום. אי אפשר להוכיח שהערך נכתב בתשלום, למרות שדי ברור שכך הדבר. לוטן תדמיות מזמינה כל מאן דבעי לקבל את השירות הזה ("חינם"... ראו בדף השיחה של הערך), ולכן צריך לחשוב על "מדיניות" חדשה, כי נראה שהנוכחית אינה מספיקה. Esternit - שיחה 23:01, 31 באוקטובר 2018 (IST)
- Esternit, נראה לי שלא כל כך הבנת את הסרקזם שבדבריי. היכן לוטן הזמינה את כל מאן דבעי לקבל את שירות זה? דגש - שיחה 16:45, 1 בנובמבר 2018 (IST)
- בתשובה לשאלתך, הרי ציטוט מתוך דף השיחה של נורית צדרבוים, ויש בו הזמנה כזאת (ההדגשה שלי, לא במקור): "כמובן, יש לציין, שסיוע זה נעשה בהתנדבות, מתוך רצון עז לתרום לקידום הידע החופשי בישראל (ובעולם), והוא נעשה בידי לוטן עבור כל אישיות שתפנה אל לוטן, ללא כל תשלום ולאחר בדיקה מחמירה של רף החשיבות בוויקיפדיה העברית".Esternit - שיחה 17:32, 9 בנובמבר 2018 (IST)
הזמנה לדיון על הכללת עמדה גזענית בערך של יצחק יוסף
[עריכת קוד מקור]― הועבר לדף ויקיפדיה:לוח מודעות#הזמנה לדיון על הכללת עמדה גזענית בערך של יצחק יוסף
על השווה והשונה בערך על מלחמת יום הכיפורים בוויקיפדיה בעברית ובערבית
[עריכת קוד מקור]מאמר של פרופסור הלל פריש. https://besacenter.org/perspectives-papers/yom-kippur-war-wikipedia/. שנילי - שיחה 12:26, 31 באוקטובר 2018 (IST)