יוסף שאול נתנזון
שו"ת שואל ומשיב, חלק חמישי, למברג, 1879 | |
לידה |
1808 בז'ז'ני, אוקראינה |
---|---|
פטירה |
1875 (בגיל 67 בערך) לבוב, האימפריה האוסטרו-הונגרית |
תקופת הפעילות |
?–1875 |
רבי יוסף שאול הלוי נתנזון (ה'תק"ע, 1810 – ליל כ"ז באדר א' ה'תרל"ה, 3 במרץ 1875) היה רבה של למברג, מן הבולטים בקרב המשיבים בעולם היהודי בזמנו. מחבר שו"ת שואל ומשיב.
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]נולד בברז'אן שבגליציה, בן בכור לרבי אריה לייביש נתנזון מחבר הספר "בית אל". אמו הייתה בתם של הרב דב בעריש הלפרין ומרים בתו של רבי מרדכי זאב אורנשטיין רבה של למברג (היא לבוב). בשנת ה'תקפ"ה נישא לבת דוד-אמו, הרב יצחק אהרן הלוי איטינגא, חתנו של רבי מרדכי זאב. לאחר נישואיו התגורר בלמברג ולמד עם גיסו רבי מרדכי זאב איטינגא.
בשנת ה'תרי"ז (1857) התמנה כרבהּ של למברג, ובמהרה נודע כאחד מגדולי ההלכה שבדורו, עקב ידיעותיו הרחבות בתלמוד וספרי הפוסקים. כרב עסק גם במעשי צדקה וחסד, וייסד בית תבשיל בעירו, שבו נהג לאכול מדי פעם עם העניים. הוא לא לקח משכורת מהקהילה עבור משרת הרב, מאחר שהיה לו הון פרטי משלו ממנו התפרנס.
בשנת תרי"ח בחן מכונה להכנת מצות מכונה ונתן לה הכשר. בעקבות זאת פרסמו כנגדו כתבי פלסתר בטענה שהוא גרם לציבור לאכול חמץ בחג הפסח.
בשנת תרי"ג עסק בפרשיית תקיפות מיניות שביצע מלמד בשנים מתלמידיו הקטנים. תשובתו שדרשה בתוקף להעבירו מתפקידו למרות העדר שני עדים כשרים על המקרים, נחשבת מאבני היסוד של העיסוק ההלכתי בנושא קבלת עדות על תקיפות מיניות מצעירים ומנשים.[1]
הרב נתנזון כתב חיבורים רבים, חלקם עם גיסו, הרב מרדכי זאב הלוי איטינגא, שיחסיהם עלו על שרטון בפולמוס מצות מכונה. ספרם "מפרשי הים" על ספר "ים התלמוד" קיבל הסכמות מהרב מרדכי בנט ומהרב משה סופר (החת"ם סופר). סדרת תשובותיו בשם "שואל ומשיב", המורכבת משישה כרכים עבי כרס, נודעת כחיבור בעל סמכות הלכתית חשובה. באחת מתשובותיו[2] התיר להשתמש בשעון שמדליק נר באופן אוטומטי בשבת ותשובה זאת מהווה בסיס לשימוש בשעון שבת. כמו כן התיר הדלקת אש ביום טוב על ידי גפרור, משום שאינה כיצירת אש חדשה מעצים ואבנים[3].
חיבר ספרים גם על התנ"ך, השולחן ערוך והמשנה. כתב כשלוש מאות הסכמות לספרים שונים בדורו.
אף על פי שלא השתייך לתנועת החסידות, היה ביחסים טובים עם ראשי החסידות ואף נתן הסכמה לספרים חסידיים, כמו "שער היחוד והאמונה" של רבי אהרן מסטרשלה.
הרב נתנזון נפטר בליל יום חמישי כ"ז באדר א' ה'תרל"ה, 3 במרץ 1875[4], ולא השאיר אחריו צאצאים[5].
מספריו
[עריכת קוד מקור | עריכה]- שואל ומשיב - שו"ת בשישה חלקים, הקדמה לשו"ת שואל ומשיב, כרך א' (בחוסר הקדמת המחבר), כרך ב', כרך ג', כרך ד', כרך ה', כרך ו' (כרך ז' - ליקוט שנערך על ידי מכון הררי קדם).
- מגן גיבורים - על שולחן ערוך אורח חיים, עם גיסו רבי מרדכי זאב איטינגא.
- נר מערבי - ציונים והערות על התלמוד הירושלמי. נדפס ברוב המהדורות על הדף. חובר עם גיסו הרב מרדכי זאב איטינגא.
- שי למורה - הערות על שולחן ערוך אבן העזר, מודפס בצידי הדף בשולחן ערוך
- תורת משה - להגנת הרמ"א מהשגות רבי חיים בן בצלאל אחי המהר"ל על ספרו תורת חטאת
- בית שאול - חידושים למשנה
- דברי שאול, ספר יוסף דעת, חידושים על יורה דעה, חלקים א-ב, תרל"ח-תרל"ט, באתר היברובוקס
- דברי שאול - על התורה וחמש מגילות, באתר היברובוקס
- דברי שאול - הגדה של פסח, באתר היברובוקס
- דברי שאול - חידושי אגדות, באתר היברובוקס
- ביטול מודעה, באתר היברובוקס - ספר המגן על שימוש במצות מכונה
- ידות נדרים, באתר היברובוקס
- יד שאול - יד יוסף על שו"ע יו"ד, באתר היברובוקס
- עדות ביוסף חלק א חלק ב באתר HebrewBooks
- אמרות טהורות, באתר היברובוקס
הגהות ממנו נדפסו לספרים רבים, כפתור ופרח, סדר הדורות[6]
- דברי שאול - דרשות
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- "נאטאנזאהן, יוסף שאול", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ז, עמוד 4, באתר היברובוקס
- לדמותו של מאור הגולה ר' יוסף שאול הלוי נאטאנזאהן, אור המזרח, ניסן ה'תשכ"ד, עמודים 18–30
- דוד הלחמי, רבי יוסף שאול הלוי נתנזון אב"ד לבוב (בעל שו"ת „שואל ומשיב”), חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' שי"ח, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
- NATHANSON, JOSEPH SAUL
יוסף שאול בן אריה ליבוש נאטאנזאן (1808-1875), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ יוסף שאול נתנזון, שואל ומשיב, כרך קמא, א, סימן קפה
- ^ שואל ומשיב, כרך ב', תשובה ה'
- ^ שואל ומשיב מהדורא שתיתאה סימן סב
- ^ רבנו יוסף שאול נאטאנאזאהן איננו!, הלבנון, 10 במרץ 1875.
- ^ חדשות שונות מתפוצות ישראל: לעמברג, הלבנון, 17 במרץ 1875.
- ^ סדר הדורות, לבוב תרי"ח, ובמהדורת מילר ניו יורק תשפ"א
פרשני התלמוד הירושלמי | ||
---|---|---|
המאה ה-16 | רבי שמואל יפה אשכנזי • רבי אלעזר אזכרי • רבי שלמה סיריליו | |
המאה ה-17 | רבי יהושע רפאל בנבנישתי (שדה יהושע) • רבי משה בן שלמה אבן חביב | |
המאה ה-18 | רבי אליהו מפולדא • רבי דוד פרנקל (קרבן העדה) • רבי יעקב כהנא • רבי משה מרגלית (פני משה) • הגאון מווילנה • רבי נחום טרייביטש (שלום ירושלים) | |
המאה ה-19 | רבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין • רבי אברהם אשכנזי (נחמד למראה) • רבי מאיר מארים שאפיט • רבי יוסף שאול הלוי נתנזון • רבי יהושע אייזיק שפירא (נועם ירושלמי) • רבי יעקב דוד וילבסקי (הרידב"ז) • רבי ישראל משקלוב | |
המאה ה-20 | רבי יחיאל בר לב • רבי ישראל חיים דייכס • רבי חיים קניבסקי • רבי יצחק אייזיק קרסילשציקוב • רבי חיים אלעזר שפירא • רבי שאול ליברמן • רבי ישכר תמר • רבי משה פיינשטיין | |
פירושים אבודים | הרמב"ם • רבי יהודה בר יקר • רבי מנחם זמבה | |
פירושים שלא פורסמו | רבי משה זכות |