ישעיהו ארקין
לידה |
1965 (בן 59 בערך) תל אביב-יפו, ישראל |
---|---|
ענף מדעי |
ביולוגיה מבנית |
מקום לימודים | |
מנחה לדוקטורט |
דון אנגלמן |
פרסים והוקרה |
מלגת אלון |
ישעיהו (שי) ארקין (נולד ב-1965) הוא פרופסור מן המניין לביוכימיה, חוקר במכון למדעי החיים ע"ש אלכסנדר סילברמן ומחזיק הקתדרה לביוכימיה מבנית על שם ארתור לג׳ואה באוניברסיטה העברית.
משנת 2009 ועד שנת 2017 כיהן כסגן נשיא למחקר ופיתוח ויו"ר הרשות למחקר ופיתוח באוניברסיטה העברית.
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]ישעיהו ארקין נולד בתל אביב, נצר למשפחת ארקין ממקימי מזכרת בתיה.
אחרי שירות צבאי כלוחם, החל את לימודיו האקדמיים בפקולטה לחקלאות ברחובות של האוניברסיטה העברית שבה למד שנתיים בחוג למדעי בעלי חיים. את השנה השלישית והאחרונה בלימודי הבוגר למד בפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1989 החל את לימודי הדוקטורט באוניברסיטת ייל בתחום הביופיזיקה המולקולרית וביוכימיה תחת הנחייתם של פרופ׳ דון אנגלמן (אנ') וסטיבן סמית׳. את הכשרת הבתר דוקטורט שלו ערך בקבוצתו של פרופ׳ אקסל ברונגר (אנ') לתקופה של כשנה וחצי.
את משרתו האקדמית הראשונה קיבל בשנת 1997 במחלקה לביוכימיה באוניברסיטת קיימברידג' שבה שימש כאיש סגל קרוב לארבע שנים. בשנת 2000 חזר לישראל כפרופסור חבר במחלקה לכימיה ביולוגית במכון למדעי החיים על שם אלכסנדר סילברמן של האוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 2005 קודם לדרגת פרופסור מן המניין. בשנת 2005 יצא לשבתון של שנתיים בחברת D.E. Shaw Research העוסקת בדינמיקה מולקולרית. בשנת 2008 נבחר לעמוד בראש מכון סילברמן למדעי החיים ובשנת 2009 נבחר לכהן כסגן נשיא למחקר ופיתוח של האוניברסיטה העברית. מתוקף תפקידו הוא מכהן כיו״ר הרשות למחקר ולפיתוח, יו״ר הרשות למודלים ביולוגים ופרוקליניים, דירקטור ביישום - החברה לפיתוח המחקר של האוניברסיטה העברית בירושלים (חבר המסחור של האוניברסיטה העברית) וחברת אינטגרה החזקות.
עבודתו המדעית
[עריכת קוד מקור | עריכה]עבודתו המדעית של ישעיהו ארקין נסובה סביב הבנת המבנה והתפקוד של חלבוני קרום התא בדגש על פיתוח כלים חדשים. מבין הישגיו הבולטים ניתן למנות פיתוח סמנים איזוטופים לשימוש בספקטורסקופית אינפרה אדום, ובאופן מפורט 13C=18O שמשמש את כל קהיליית החוקרים בתחום. שימוש בסמנים אילו ואחרים איפשרו לו לפתח דרך חדשה לקבל אינפורמציה מרחבית לטובת פיענוח מבנה של פפטידים ממבראנליים בסביבתם הטבעית[1][2], כמו גם מדידה מדויקת של חוזק קשרי מימן בחלבונים אילו[3][4]. על הישגים נוספים ניתן למנות פיענוח המנגנון של משחלף הנתרן החידקי על ידי סימולציות של דינמיקה מולקולרית[5] ופיתוח דרכים למדל חלבונים על סמך חלבונים הומולוגים[6].
בשלהי העשור השני של המאה ה-21, מרבית עבודתו של ישעיהו ארקין מתמקדת בהבנת מנגנוני פעולה של תרופות אנטי ויראליות[7] וכיצד הנגיפים כגון השפעת והאיידס מפתחים כנגדן עמידות[8]. ארקין הוא מומחה לחלבוני הממברנה של נגיפי קורונה. עם התפרצות נגיף הקורונה במעבדתו של פרופ' ארקין מתבצעים מאמצים למציאת תרופה למחלה אותה מחולל הנגיף[9].
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ Arkin IT, Isotope-edited IR spectroscopy for the study of membrane proteins, Curr Opin Chem Biol 10(5), 2006, עמ' 394-401
- ^ Manor J, Arbely E, Beerlink A, Akkawi M, Arkin IT, Use of Isotope-Edited FTIR to Derive a Backbone Structure of a Transmembrane Protein, J Phys Chem Lett 5(15), 2014, עמ' 2573-9
- ^ Arbely E, Arkin IT, Experimental measurement of the strength of a C alpha-H...O bond in a lipid bilayer, J Am Chem Soc 126(17), 2004, עמ' 5362-3
- ^ Feldblum ES, Arkin IT, Strength of a bifurcated H bond, Proc Natl Acad Sci U S 111(11), 2014, עמ' 4085-90
- ^ Arkin IT, Xu H, Jensen MØ, Arbely E, Bennett ER, Bowers KJ, Chow E, Dror RO, Eastwood MP, Flitman-Tene R, Gregersen BA, Klepeis JL, Kolossváry I, Shan Y, Shaw DE, Mechanism of Na+/H+ antiporting, Science 317(5839), 2007, עמ' 799-803
- ^ Briggs JA, Torres J, Arkin IT, A new method to model membrane protein structure based on silent amino acid substitutions, Proteins 44(3), 2001, עמ' 370-5
- ^ Leonov H, Astrahan P, Krugliak M, Arkin IT., How do aminoadamantanes block the influenza M2 channel, and how does resistance develop?, J Am Chem Soc 133(25), 2011, עמ' 9903-11
- ^ Assa D, Alhadeff R, Krugliak M, Arkin IT, Mapping the Resistance Potential of Influenza's H(+) Channel against an Antiviral Blocker, J Mol Biol 428(20), 2016, עמ' 4209-4217
- ^ אולפן שישי אילן לוקאץ', האנשים שמנסים לנצח את הקורונה: הבשורה תגיע ממכון מחקר קטן בגליל?, באתר מאקו, 13 במרץ 2020