יעקב לורברבוים
לידה |
1770 ה'תק"ל |
---|---|
פטירה |
25 במאי 1832 (בגיל 62 בערך) כ"ה באייר ה'תקצ"ב סטרי (Stryi) שבגליציה |
מקום קבורה | ק״ק סטריא |
תקופת הפעילות |
? – 25 במאי 1832 |
רבותיו |
משולם איגרא |
חיבוריו | נתיבות המשפט, תורת גיטין, ועוד |
רבי יעקב בן יעקב משה לורברבוים מליסא (נודע גם בכנוי: הגאון מליסא או הרב מליסא וכן הנתיבות, על שם ספרו "נתיבות המשפט"; ה'תק"ל, 1770[1] – כ"ה באייר ה'תקצ"ב, 25 במאי 1832) היה רב, פוסק הלכה, ורבהּ של העיר ליסא (לשנו) שבפולין. הוא בין הבולטים בין האחרונים, וספריו נלמדים הן במסגרת לימוד עיוני ישיבתי והן במסגרת לימודי ופסיקת הלכה.
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]רבי יעקב היה בן הרב יעקב משה[2], צאצא למשפחת רבנים מיוחסת, ונינו של רבי צבי הירש אשכנזי מחבר הספר "חכם צבי". אביו, ר' יעקב משה לורברבוים (בן ר' נתן, בנו של בעל "חכם צבי"[3]), נפטר בכ"ד בשבט ה'תק"ל[4], והוא גדל בבית רבי יוסף תאומים אב בית דין בורשטין. בהמשך הוא למד אצל רבי משולם איגרא מטיסמניץ[5].
בתחילה כיהן כרב במנוסטריץ', ובשנת 1791 התמנה לרב בקאלוש שבמזרח גליציה[6], בה כתב רבים מספריו. היה אב בית הדין של קאלוש ובשנת 1809 התמנה לרבה של ליסא. בתקופת כהונתו גדלה הישיבה בעיר במאות תלמידים.
בשנת 1821 עזב בפתאומיות את ליסא, ונסע לגליציה. השערות רבות נאמרו בעניין, החל מבעיות עם פרנסי העיר, ועד המלחמה ברפורמה. אך מתברר כי נסע על מנת לגרש את אשתו, ומאחר ומכר את נכסיו לא יכול היה לשוב לליסא מכיוון והיה נחשב נתין זר, בשל כך חזר שוב לקאלוש, משם נסע ללבוב[7]. בשנת 1828 התקבל לרב בסטרי (Stryi) שבגליציה (מאז פירוק ברית המועצות באוקראינה), שם נפטר בכ"ה באייר תקצ"ב (25 במאי 1832).
רבי יעקב נודע במלחמתו חסרת הפשרות נגד היהדות הרפורמית. במלחמתו שיתף פעולה עם רבי עקיבא איגר מפוזנא וחתנו רבי משה סופר ה"חת"ם סופר" מפרשבורג, עמם היה בקשרים חמים. תלמידיו המפורסמים היו רבי צבי קלישר ורבי אליהו גוטמכר[דרוש מקור][מפני ש...] - שניהם ממבשרי הציונות.
פרסומו לדורות בא מספריו ההלכתיים, ובעיקר מספריו "נתיבות המשפט" ו"חוות דעת". לאחר שפרסם את "נתיבות המשפט", ביאורו על שולחן ערוך חושן משפט, בו הוא חולק פעמים רבות על דברי הספר קצות החושן, פרסם רבי אריה לייב הלר - בעל ה"קצות החושן", קונטרס בשם "משובב נתיבות", בו הוא משיב על השגותיו של רבי יעקב. בתגובה, כתב רבי יעקב מהדורה חדשה שבה הוא משיב על השגותיו של בעל "קצות החושן" על ספרו. מהדורה זו נקראה לאחר פטירתו "יאיר נתיב"[8]. ספרים אלו, ובעיקר שני הראשונים, התקבלו כספרי יסוד בעולם התורני כולו.
חיים אישיים
[עריכת קוד מקור | עריכה]רבי יעקב לורברבוים זכה לעושר רב ופרנסתו הייתה מצויה לו בריוח גדול. על פי המסופר, נישא רבי יעקב שלש פעמים, ובשלשתן התגרש. אשת נעוריו הייתה בתו של הגביר רבי נפתלי הירץ מסטאניסלב. אשתו השנייה [או השלישית] הייתה מרת שיינדל בתו של ר' יעקיל מרימנוב. היא נפטרה בבראדי ב-ח' ניסן תקצ"ח. מאשתו זו, ידוע כי נולדו לפחות שנים מילדיו.
ילדיו:
- הרב מרדכי יהודה [לייב] לורברבוים ー גר בקאליש, לאחר מכן, בשנת ת"ר בערך, עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת. נפטר בתמוז ה׳תרל"ד.
- הרב יוסף משה לורברבוים ー בסוף ימיו גר בירושלים[9]. אך ישנה גרסה שונה, כי רבי יוסף משה, לא היה בנו של רבי יעקב, כי אם נכדו, בן בנו, רבי מרדכי יהודה אריה לייב הנ"ל.
- הרב נתן נטע לורברבוים ー גר בקאליש, נפטר בחיי אביו בלא צאצאים. אחר שנתגרש מאשתו, והיא נישאת בשנית לבן הרב מזבאריז. [כמבואר בשו"ת ישועות יעקב אהע"ז סי' כ"ה].
מלבדם היו לו עוד שלוש בנות.
- בת אחת בשם חיה ー נישאה לרבי צבי הירש תאומים, אב בית דין קאליש.
- בת אחת בשם יענטל בריינדל ー נישאה לרב אלעזר הכהן, רבה של פולטוסק וסוכטשוב ומחבר "חידושי מהרא"ך"[10].
הנצחתו בישראל
[עריכת קוד מקור | עריכה]על שמו רחוב נתיבות המשפט במודיעין עילית וכן רחוב נחלת יעקב בכפר חסידים.
חיבוריו
[עריכת קוד מקור | עריכה]- חוות דעת - על שולחן ערוך חלק יורה דעה (1799).
- מקור חיים - על שולחן ערוך אורח חיים ועל הט"ז ומגן אברהם (1807).
- תורת גיטין - הערות על שולחן ערוך אבן העזר ועל סדר נשים (1813).
- קהלת יעקב - על הלכות קידושין והלכות יום טוב (1831).
- בית יעקב - הערות על שולחן ערוך אבן העזר ועל מסכת כתובות (1823).
- נתיבות המשפט - על שולחן ערוך חושן משפט והשגות הספר קצות החושן של רבי אריה לייב הלר, (1809).
- יאיר נתיב - תשובות להשגותיו של בעל "קצות החושן" על "נתיבות המשפט".
- סידור דרך החיים, עם הלכות יומיומיות (1828).
- מעשה ניסים - על הגדה של פסח (1801). (טקסט באתר ספריא)
- נחלת יעקב - ביאורים נחמדים על התורה (מהדורה חדשה: מכון ירושלים, 2013).
- אמת ליעקב - על אגדות הש"ס (1855, מהדורה חדשה: מכון ירושלים, 2013).
- דרשות מהר"י ליסא (מהדורה חדשה: מכון ירושלים, 2013).
- אמרי יושר - על מגילת רות (1805)
- תעלומות חכמה - על מגילת קהלת (1804)
- צרור המור – פירוש על שיר השירים (1805).
- פלגי מים - על מגילת איכה (1805).
- מגילת סתרים - על מגילת אסתר (1808).[11]
- קונטרס תיקון עירובין - בענייני עירובין
- צוואת רבינו יעקב מליסא זצלה"ה - הודפסה בסוף ספר תולדות יעקב.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- צבי יחזקאל מיכלסון, תולדות יעקב, וורשה, 1913
- יעקב בן יעקב משה מליסא, באתר jewishencyclopedia.com
- יצחק לוין, לתולדות הגאון בעל „חוות דעת” זצ"ל, תדפיס מתוך ספר היובל לכבוד הרב ד"ר אליהו יונג, ניו יורק תשכ"ב, באתר אוצר החכמה
- יעקב לורברבוים, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
יעקב בן יעקב משה (1770-1832), מליסה, דף שער בספרייה הלאומית
- רבי יעקב לורברבוים, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל"
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ יש המקדימים בטעות את שנת לידתו לה'תק"ח, ראו אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ג, עמ' 431
- ^ שם אביו היה משה, הוא חלה וראה בחלום שיחזור לבריאותו בזכות בנו, לכן קרא לעצמו יעקב כשם בנו.
- ^ שער ספרו "מעשה נסים", ורשה, 1894 [1]
- ^ על פי נוסח המצבה כפי שהובא בספר תולדות יעקב (ומבואר שם שנפטר בחיי אביו ר׳ נתן שנפטר בי' בשבט ה'תקל"ח).
- ^ ספר תולדות יעקב אות ח
- ^ אין להחליפה בקאליש הפולנית כפי שעשו כמה מכותבי תולדותיו.
- ^ וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, חלק ג', עמ' 432-433.
- ^ הרב דוד מצגר (עורך), משובב נתיבות עם יאיר נתיב... לבעל נתיבות המשפט, ירושלים תשנ"ז, באתר אוצר החכמה. בחלק מהמהדורות הובאו כנספח הבדלי הגרסאות בין המהדורות, בהן ניתן לצפות בדברים שנוספו לאור דברי ה'משובב'.
- ^ ומסופר, כי בעת ביקורו של משה מונטיפיורי בשנת תרכ"ז, עלה ונכנס להר הבית, ור' יוסף משה תקע בשופר בחוצות ירושלים ונידה את השר מונטיפיורי. ורבני ירושלים ניחמו את מונטיפיורי, באומרם כי הוא אינו שפוי בדעתו ואינו אחראי על מעשיו. (ספר מלכי בקודש חלק א'. אמנם בספר שו"ת הלכות אישות לרב ילוז הביא את דברי הגר"י חי זריהן, שהביא מסורת מרבני ירושלים, כי השר קיבל עליו את הדין ועשה כמה תיקוני כרת.)
- ^ ראו עליו עוד: אור ישראל, גיליון י (שנה ג, ב), עמ' קנג.
- ^ http://www.hebrewbooks.org/58415
פרשני הטור והשולחן ערוך | ||
---|---|---|
על כל החלקים | באר הגולה • באר היטב • ב"ח • ביאור הגר"א • בית יוסף • דרכי משה • כנסת הגדולה • ברכי יוסף | |
על אורח חיים | מגן אברהם • ט"ז • פרי חדש • שערי תשובה • מחצית השקל • שולחן גבוה • מטה יהודה • פתח הדביר • תוספת שבת • מחזיק ברכה • פרי מגדים • משנה ברורה • שתילי זיתים • כף החיים • מור וקציעה | |
על יורה דעה | שפתי כהן • ט"ז • מחצית השקל • פרי חדש • פתחי תשובה • כרתי ופלתי • שלחן גבוה • שבט יהודה • דגול מרבבה • מחזיק ברכה • פרי מגדים • כף החיים • בית הלל • חידושי הרי"ם • ערוגות הבושם | |
על אבן העזר | חלקת מחוקק • בית שמואל • פתחי תשובה • בית הלל • חידושי הרי"ם • אבני מילואים | |
על חושן משפט | סמ"ע • שפתי כהן • ט"ז • פתחי תשובה • אורים ותומים • נתיבות המשפט • קצות החושן • חידושי הרי"ם |
אחרונים | ||
---|---|---|
חכמי יהדות אשכנז | רבי משה איסרליש (הרמ"א) • רבי שלמה לוריא (המהרש"ל) • רבי יהודה ליווא בן בצלאל (המהר"ל מפראג) • רבי מרדכי יפה (ה"לבוש") • רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע) • רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א) • רבי יואל סירקיש (הב"ח) • רבי שבתי הכהן (הש"ך) • רבי העשיל מקראקא • רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) • רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר (ה"מגן אברהם") • רבי יאיר חיים בכרך (ה"חות יאיר") • רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") • רבי אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") • רבי נתנאל וייל (בעל "קרבן נתנאל") • רבי יוסף תאומים (ה"פרי מגדים") • רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה") • הגאון מווילנה • רבי שניאור זלמן מלאדי (בעל "שולחן ערוך הרב") • רבי יהודה לייב מינוביץ' (בעל "שארית יהודה") • רבי אריה לייב הלר (ה"קצות") • רבי אברהם דנציג (ה"חיי אדם") • רבי יעקב לורברבוים (ה"נתיבות המשפט") • רבי עקיבא איגר • רבי משה סופר (ה"חתם סופר") • רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק") • רבי שלמה קלוגר • רבי שלמה גאנצפריד (בעל ה"קיצור שולחן ערוך") • רבי יצחק אלחנן ספקטור • רבי יחיאל מיכל אפשטיין (בעל "ערוך השולחן") • רבי שלום מרדכי שבדרון (המהרש"ם) • רבי ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים") • רבי חיים עוזר גרודזנסקי • רבי חיים מבריסק • רבי שמעון שקופ • רבי ברוך בער ליבוביץ • רבי אברהם ישעיהו קרליץ (ה"חזון איש") • רבי משה פיינשטיין • רבי מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מליובאוויטש") | |
חכמי יהדות ארצות האסלאם ומגורשי ספרד | רבי שמואל די מדינה (מהרשד"ם) • רבי אברהם די בוטון (בעל "לחם משנה") • רבי יוסף קורקוס • רבי חיים בנבנישתי (בעל "כנסת הגדולה") • רבי יהודה רוזאניס (בעל "משנה למלך") • רבי אפרים נבון (המחנה אפרים) • רבי שלום שרעבי (הרש"ש) • רבי יחיא צאלח (מהרי"צ) • רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) • רבי מרדכי כרמי (ה"מאמר מרדכי") • רבי יום-טוב אלגאזי (המהרי"ט אלגאזי) • רבי חיים פלאג'י • רבי עבדאללה סומך • רבי יוסף חיים מבגדאד (ה"בן איש חי") | |
חכמי ארץ ישראל | רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) • רבי יוסף קארו (הבית יוסף) • רבי משה מטראני (המבי"ט) • רבי בצלאל אשכנזי (ה"שיטה מקובצת") • רבי יוסף מטראני (המהרי"ט) • רבי לוי בן חביב (המהרלב"ח) • רבי אברהם יצחק הכהן קוק • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יהודה לייב הלוי אשלג (בעל הסולם) • הרב יצחק אייזיק הרצוג • הרב צבי פסח פרנק • רבי שלמה זלמן אוירבך • רבי שאול ישראלי • רבי אליעזר יהודה וולדנברג • רבי בן ציון אבא שאול • רבי אברהם אלקנה כהנא שפירא • רבי מרדכי אליהו • רבי יוסף שלום אלישיב • הרב עובדיה יוסף • רבי שמואל הלוי ואזנר • רבי זלמן נחמיה גולדברג | |
תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים |