אברהם שושנה
לידה | 1940 (בן 84 בערך) |
---|---|
תאריך עלייה | 1964 |
הרב אברהם שושנה (באנגלית: Abraham Shoshana) הוא סופר, חוקר ועורך תורני אמריקאי יליד מרוקו. מהדיר ספרות הראשונים, מייסד "מכון אופק".
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]נולד בשנת 1940 במרוקו לרב זבולון שושנה, שהיה ראש ישיבה במרקש ובקזבלנקה שבמרוקו, עד עלותו לישראל בשנת 1964; ולפריחה בת ר' משה ונכדת המקובל הרב סעיד אבירג'יל ממראקש. למד בישיבת טלז בקליבלנד, אוהיו. חידושיו מתקופה זו מוזכרים לעיתים בספרו של ראש הישיבה הרב ברוך סורוצקין[1]. נישא לדבורה עטא.
בראשית דרכו בתחום המחקר התורני הוציא מהדורות מוגהות ומוערות של ספרי ראשונים מכתב יד: "חידושי רבינו דוד" מרבי דוד בונפיד, על מסכת פסחים (1974); "חידושי הרמ"ה ושיטות הקדמונים" על מסכת גיטין; ו"חידושי הר"א" על מסכת נידה" (ירושלים: הוצאת פלדהיים, 1972). הוא היה גם עורכו הראשי של ספר הזיכרון לרב ברוך סורוצקין (ירושלים 1982) במסגרת מכון ירושלים.
בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 הקים את "מכון אופק" לההדרת ומחקר ספרות תורנית. במסגרת המכון פרסם שושנה בשנת 1988 את פירושו לספר שופטים, "דרך בינה", שזכה להערכות חיוביות.[דרוש מקור] את "חידושי הרמ"ה" על מסכת קידושין, וגרסה מוקדמת של "מסילת ישרים" לרמח"ל המסודרת בצורת דיאלוג.
מראשית שנות ה-90 החל המכון לפרסם מהדורה מוגהת ומוערת של "תורת כהנים" ושל כתבי הראשונים מפרשי החיבור, בעריכת הרב שושנה ובנו הרב נועם שושנה, שעתידה להתפרס על עשרה כרכים.
מיד עם התמוטטות השלטון הקומוניסטי בברית המועצות, פעל להשגת זיכיון לההדרת כתבי יד שהיו במשך השנים מעבר למסך הברזל. בשנת 1992 חתם על הסכם כזה וקיבל צילומים של כתבי יד רבים מאוסף גינצבורג במוסקבה, מהם ההדיר רבים מחידושיהם ותשובותיהם ההלכתיות של הראשונים. מהדורותיו לשיטה מקובצת למסכת חולין, ל"תוספות הרא"ש" (למסכתות פסחים וחגיגה) ולתוספות ר"י הזקן (למסכת שבת), נערכו בשיתוף עם בנו, הרב יהודה אמיתי שושנה, במסגרת מכון אופק. עוד ההדיר את חידושיו של רבינו תם על ספר איוב, פירושי רבי יוסף חיון לספר יחזקאל; ועוד
מלבד מחקריו אלו, פרסם הרב שושנה במשך השנים מחידושי תורתו בכתבי העת "הדרום" של הסתדרות הרבנים באמריקה, "עם התורה" ו"מוריה". הוא היה עורך הסדרה החדשה של כתב העת "פרי עץ חיים" מפרי עטם של תלמידי כולל האברכים של ישיבת טלז בארצות הברית, שראתה אור החל מסוף שנות ה-70.
לאחר פטירת רבו, ראש ישיבת טלז בארצות הברית, הרב מרדכי גיפטר, ערך והוציא לאור את חידושיו וכתביו על כמה מן המסכתות הנלמדות בישיבות, בשם "נתיבות מרדכי".
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- מידע על אברהם שושנה בקטלוג הספרייה הלאומית
- מכתביו
- "הישיבה בהתפתחותה", על ישיבת טלז, בתוך ספר "יובל המאה של ישיבת טלז". נדפס גם בתוך: יצחק אלפרוביץ (עורך), ספר טלז, תל אביב תשמ"ד, עמ' 66–89. (ספר יזכור לקהילת טלז, בספריית העיר ניו יורק, תמונות: 74–97)
- "ר' חיים טלזר", בתוך: יצחק אלפרוביץ (עורך), ספר טלז, תל אביב תשמ"ד, עמ' 75, ו-83. (ספר יזכור לקהילת טלז, בספריית העיר ניו יורק, תמונות: 83, ו-91)
- "כינור לשירת התורה: לדמותו של מרן הגאון רבי מרדכי גיפטר זצ"ל", ישורון י (תשס"ב), עמ' שו-שטו, באתר היברובוקס
- על מכון אופק
אתר האינטרנט הרשמי של מכון אופק (בעברית), בארכיון האינטרנט
- מכון אופק לכתבי- יד עבריים (ע"ר), באתר "גיידסטאר ישראל"
- הערך "מכון אופק", באתר המכלול
- מידע על מכון אופק בקטלוג הספרייה הלאומית
פרסומי מכון אופק לכתבי יד עבריים (ע"ר), ראש חודש טבת תשע"ד, דף סקירה באתר אוצר החכמה
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ ראו: חידושי מרן הגר"ב סורוצקין, נשים ב', ויקליף אוהיו תשנ"ג, עמ' שצג.