שקע חזיתי
יש לערוך ערך זה. הסיבה היא: סגנון לא אנציקלופדי, ויקיזציה, קטגוריות, קישורים פנימיים, ועוד.
| ||
יש לערוך ערך זה. הסיבה היא: סגנון לא אנציקלופדי, ויקיזציה, קטגוריות, קישורים פנימיים, ועוד. | |
שקע חזיתי (באנגלית: Frontal depression) הוא סוג של מערכת סינופטית האופיינית לאזור הממוזג, ושבה נפגשים גושי אוויר חמים, הבאים מאזור קו המשווה, עם גושי אוויר קרים, המגיעים מאזורי הקטבים. גושי האוויר אינם מתערבבים זה בזה, וכל גוש נע בתנועה סיבובית המתכנסת לתוך השקע כדי למתן את הלחץ נמוך שבו. קווי המפגש של גושי האוויר החמים והקרים נקראים "חזיתות", והשקע שהם מתכנסים לתוכו נקרא "שקע חזיתי". מעברו של שקע כזה מעל לאזור גאוגרפי נתון יכול להימשך כמה יממות.
סוגים עיקריים של חזיתות
[עריכת קוד מקור | עריכה]חזית קרה - כאשר האוויר הקר נע כלפי האוויר החם, נוצרת בקו המפגש שלהם תופעה המכונה חזית קרה. בחזית הקרה האוויר הקר והצפוף יותר נכנס מתחת לאוויר החם וגורם לו לעלות במהירות. עלייה מהירה של אוויר חם ולח יוצרת ענני ערמה מפותחים מקבוצת הקומולוס והקומולונימבוס. עננים אלה גורמים לירידתן של כמויות משקעים גדולות, המלוות לעיתים בברקים ורעמים כבדים ובברד. חזית כזאת יכולה ליצור תנאים להתפתחות טורנדו במקרים פחות שכיחים.
חזית חמה - כאשר האוויר החם נע לעבר גוש האוויר הקר נוצרת במקום המפגש שלהם חזית חמה. בחזית החמה האוויר החם והקל עולה לאט יותר מעל לגוש האוויר הקר. עלייה איטית יחסית של האוויר החם מביאה ליצירת ענני שכבה מקבוצת הסטרטוס והנימבוסטרטוס, המשתרעים על פני שטחים גדולים. המשקעים היורדים מעננים אלה הם בעלי עוצמה נמוכה יותר, והם סוערים פחות. גושי האוויר החם והקר מסתחררים, מתכנסים לתוך השקע ו"ממלאים" אותו, עד שהם מאזנים את הבדלי הטמפרטורות ואת הלחץ.
שקעים חזיתיים בישראל
[עריכת קוד מקור | עריכה]רוב הגשמים בישראל מגיעים מחזיתות קרות הנלוות לשקעים חזיתיים[1]. השקעים מוסעים בדרך כלל על ידי הרוחות המערביות שמעל לים התיכון, ובמהלך אופייני, נוטים להתעמק בין קפריסין לבין ישראל. החזית החמה תגיע על פי רוב ראשונה לחופי הארץ, ואילו החזית הקרה שאחריה תביא עמה את מירב המשקעים. השלגים המעטים היורדים בישראל, מקורם באוויר הקר המגיע מצפון-מזרח אירופה.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ נטליה גויכמן, מדוע יורד גשם בחורף?, באתר מכון דוידסון