„Aarhus” változatai közötti eltérés
[nem ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
sablon |
a Bot: következő hozzáadása: lmo:Århus |
||
105. sor: | 105. sor: | ||
[[ko:오르후스]] |
[[ko:오르후스]] |
||
[[la:Aarhusium]] |
[[la:Aarhusium]] |
||
[[lmo:Århus]] |
|||
[[lt:Orhusas]] |
[[lt:Orhusas]] |
||
[[lv:Orhūsa]] |
[[lv:Orhūsa]] |
A lap 2008. december 16., 09:50-kori változata
Århus Aarhus | |||
Csatorna Århusban | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | |||
Régió | Midtjylland | ||
Község | Århus község | ||
Alapítás éve | 8. század | ||
Irányítószám |
| ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 290 598 fő (2023. jan. 1.) | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság |
| ||
Összesen | 91 km² | ||
Időzóna | UTC+01:00 | ||
Elhelyezkedése | |||
Århus weboldala | |||
A Wikimédia Commons tartalmaz Århus témájú médiaállományokat. |
Århus (régi helyesírás szerint, de közhasználatban gyakran ma is Aarhus) Dánia második legnépesebb városa. Forgalmas kikötőváros Kelet-Jyllandon. 2006-ig Århus megye székhelye volt. Egyetemi város.
Földrajz
A város nagyjából Dánia közepén, a viszonylag ritkán lakott Jylland félszigeten fekszik. Nagyrészt a Kattegat partján fekvő kikötő köré épült. A partszakasz jellemzően homokos, néhol köves. Déli irányból erdők határolják a települést.
Århus az ország legjelentősebb kikötője és fontos vasúti csomópont.
Történelem
A város története a viking korra nyúlik vissza: püspöksége 951-ben már létezett, de a település feltehetőleg 770 előtt jött létre. Kedvező fekvése miatt a kereskedelem volt meghatározó. Ebben az időszakban földsánc és sáncárok védte a támadásoktól.
1201-ben rakták le a székesegyház alapkövét, és ekkor kezdett a város az eredeti falakon kívül is terjeszkedni.[1]
A 17. század háborúi során előbb német hadjáratok, majd svéd hadisarc és megszállás sújtották, nem beszélve a pestisről és a tűzvészekről. Mindezek ellenére kereskedelmi jelentőségét megőrizte.
A 19. század folyamán népessége jelentősen megnőtt, ezáltal Jylland legnépesebb és Dánia második legnépesebb települése lett, megelőzve Aalborgot és Randerst. 1849. május 31-én itt győzték le a poroszok a dánokat. 1861-ben készült el a kikötő bővítése, egy évre rá pedig az első vasútvonal.[2] 1890-ben 33 300, 1955-ben 118 800, 1976-ban 246 400 lakosa volt.
Gazdaság
Århus kikötője Észak-Európa legnagyobbjai közé tartozik. Korszerű létesítményekkel rendelkezik. Évente 8000 hajó köt ki itt, és mintegy 11 millió tonna árut kezelnek.[3] A fő exportcikkek a mezőgazdasági termékek, az import terén a szén és a vas a legjelentősebb.
A környék mezőgazdasági jellegű. A nehézipar és a számítástechnikai ipar a városi területekre koncentrálódik, míg a városközpontban számos informatikai és szolgáltató kis- és középvállalat működik. A Ceres sörfőzde termékeit főként Németországba, Lengyelországba és az Egyesült Királyságba exportálják.
Turizmus
Århus főbb nevezetességei[4]:
- Székesegyház: alapkövét 1201-ben rakták le, végleges formáját a 16. században nyerte el.
- Miasszonyunk templom és rendház, az altemplomban Skandinávia legrégebbi kőkriptájával.
- Marselisborg kastély: a királyi család nyaralója.
Testvérvárosok
Århus a következő településekkel áll hivatalos testvérvárosi kapcsolatban[5]:
|
|
Hivatkozások
Jegyzetek
- ↑ The History of the City – Visit Århus (letöltve: 2006.12.18.)
- ↑ The History of the City – Visit Århus (letöltve: 2006.12.18.)
- ↑ Port of Aarhus General information (letöltve: 2006.12.18.)
- ↑ Århus nevezetességei (letöltve: 2006.12.18.)
- ↑ Århus nemzetközi kapcsolatai (letöltve: 2006.12.18.)
Külső hivatkozások
- Hivatalos honlap (dán)
- Visit Århus – idegenforgalmi honlap (angol, német)
- Århus Térkép Kalauz