Ćunski
Ćunski | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Megye | Tengermellék-Hegyvidék |
Község | Mali Lošinj |
Jogállás | falu |
Irányítószám | 51564 |
Körzethívószám | +385 051 |
Népesség | |
Teljes népesség | 198 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Népsűrűség | 11,49 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 80 m |
Terület | 14,27 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Ćunski (olaszul: Chiusi Lussignano) falu Horvátországban, Tengermellék-Hegyvidék megyében. Közigazgatásilag Mali Lošinjhoz tartozik.
Fekvése
[szerkesztés]Lošinj szigetének középső részén Mali Lošinj városától légvonalban 8 km-re északnyugatra, Osortól 12 km-re délre, a szigetet átszelő főút mellett, a sziget keleti partjától 500 méterre egy 80 méter magas dombon fekszik. Itt található a ćunski mező a sziget legnagyobb egybefüggő termőterülete. A sziget itt szélesedik ki a legjobban, ezért ide építették kis gépek leszállására alkalmas repülőterét is. A falu alatti útról turistaút vezet fel az Osoršćica-hegyre. A falu Cres és mali Lošinj felől is megközelíthető autóbusz járattal. A település két strandja a Liski és a Liska Slatina a sziget nyugati partján található, mindkettőhöz makadámút vezet le. Keleti partjával szemben található a kis lakatlan Veli Osir sziget. A falu közelében délre található a népszerű Artatore üdülőtelep.
Története
[szerkesztés]A mai falu egy bronzkori erődített település alapjaira épült. A határában fekvő termékeny mező sok helyi lakos tartott el és a település a századok során mai méretére fejlődött. A gabonamezők, gyümölcs és szőlőültetvények, valamint a környező dombokra telepített olajfák terméséből préselt olivaolaj bőséges hasznot hozott az ittenieknek. A falu régi olajprés malma a „Torać” 1897 körül épült. 1857-ben 488, 1910-ben 548 lakosa volt. A település 1918-ig az Osztrák–Magyar Monarchia része volt, majd olasz uralom alá került. 1943-ban átmenetileg horvát és jugoszláv egységek szabadították fel. A német megszállás 1943-tól 1945-ig tartott. 1945 és 1990 között Jugoszlávia része volt, majd az önálló horvát állam megalakulása után Horvátország része lett. 2011-ben 164 lakosa volt. A mezőgazdaságon és a halászaton kívül az utóbbi időkben egyre inkább a turizmus és az olivaolaj jelenti a fő bevételi forrást. Itt található a Betanija lelki központ, ahol az egész világról összegyűlt hívő emberek találkozhatnak. Itt született a jelenlegi krki püspök Valter Župan is.
Lakosság
[szerkesztés]Lakosság változása[2][3] | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1857 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1931 | 1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
488 | 491 | 505 | 517 | 502 | 548 | 552 | 427 | 290 | 252 | 244 | 133 | 93 | 136 | 150 | 164 |
Nevezetességei
[szerkesztés]- Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt plébániatemploma a 16. században épült, mai formáját az 1908-ban történt átépítés során kapta. A bejárat felett az azt megelőző átépítés dátuma 1784 olvasható. Harangtornyát 1923-ban építették. A templom mellett található a falu temetője.
- A falu régi, a mai napig fennmaradt olajprésmalma[4] 1897 körül épült. A nyári hónapokban nyitva van a látogatók számára is.
Híres emberek
[szerkesztés]Itt született 1938-ban Valter Župan krki püspök.
Források
[szerkesztés]- Mali Losinj község hivatalos honlapja (horvátul)
- Mali Lošinj turisztikai egyesületének honlapja (horvátul)
- A mali losinji Kisboldogasszony plébánia honlapja (horvátul)
- A losinji esperesség honlapja[halott link] (horvátul)
- A Imobiro ügynökség honlapja (horvátul)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima. Horvát Statisztikai Hivatal, 2022. szeptember 22.
- ↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
- ↑ http://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2011/SI-1441.pdf
- ↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-2348.