2022-es kazahsztáni zavargások
2022-es kazahsztáni zavargások | |||||||||||||||||
Tüntetők Aktöbéban | |||||||||||||||||
Dátum | 2022. január 2. – január 11. | ||||||||||||||||
Helyszín | |||||||||||||||||
Eredmény | Aszkar Mamin kormánya lemondott Nurszultan Nazarbajev távozott a Biztonsági Tanács éléről Az autógáz árát literenként 50 KZT-re maximalizálták | ||||||||||||||||
Okok | Magas energiaárak Korrupció Tekintélyuralom Emberi jogok megsértése Rendőrségi brutalitás | ||||||||||||||||
Célok | Energiaárak csökkentése Kaszim-Zsomart Tokajev lemondása Nurszultan Nazarbajev mentelmi jogának megvonása és lemondása a Biztonsági Tanács elnökségéről Közvetlen választások bevezetése Visszatérés az 1993-as alkotmányhoz | ||||||||||||||||
|
A 2022-es kazahsztáni zavargások január 2-án kezdődtek, az autógáz (LPG) árplafonjának eltörlése és az árának hirtelen megemelkedése következményeként.[1] A tiltakozások az ország délnyugati részén fekvő Zsangaözen városában kezdődtek, majd gyorsan átterjedtek máshova is, így a legnagyobb városra, Almatira és a fővárosra, Nur-Szultanra.[2][3] A kormányzattal, és Nurszultan Nazarbajev korábbi elnökkel való általános elégedetlenség csak további feszültségeket keltett a tüntetőkben. Mivel Kazahsztánban nincsenek ellenzéki politikai csoportok, a zavargásokat közvetlenül a polgárok szervezték. Az erőszakos demonstrációkra válaszul Kaszim-Zsomart Tokajev elnök 2022. január 5-től rendkívüli állapotot hirdetett ki a Manggisztaui területen és Almatiban.[4] Az Aszkar Mamin vezette kormány még azon a napon lemondott.[5][6][7] Tokajev kérésére a Kollektív Biztonsági Szerződés Szervezete (KBSZSZ) – a posztszovjet államok katonai szövetsége, amely Örményországot, Fehéroroszországot, Kirgizisztánt, Oroszországot, Tádzsikisztánt és Kazahsztánt foglalja magában – beleegyezett, hogy katonai csapatokat telepítsen Kazahsztánba.[8] Ennek hivatalosan a béke fenntartása a célja. A kazak rendőrség jelentése szerint több tucat lázítót likvidáltak. Nazarbajev volt elnököt eltávolították Kazahsztán Biztonsági Tanácsának elnöki tisztségéből.[9]
Tokajev elnök később bejelentette, hogy az üzemanyag árát ismét literenként 50 tengére maximalizálták.[10][11] Január 7-én tett nyilatkozata szerint a rend nagyjából helyreállt,[12][13] valamint közölte azt is, hogy engedélyt adott a rendvédelmi erőknek az éles lőszer, valamint a figyelmeztetés nélküli tűzparancs alkalmazására a tüntetőkkel szemben, akiket „banditáknak és terroristáknak” minősített, és a „megsemmisítésükre” szólított fel.[14][15][16][17]
Január 10-én a kormány nemzeti gyásznapot hirdetett a tüntetések során életüket vesztett rendőrök és katonák emlékére.[18] Tokajev ugyanezen a napon puccskísérletnek nevezte a felkelést.[19][20] Január 11-én Tokajev közölte, hogy a tüntetések véget értek, illetve, hogy a KBSZSZ csapatai 10 napon belül elhagyják az országot.[21][22] Ugyanezen a napon beiktatták az új miniszterelnököt, Alikhan Szmailovot is.[23]
Háttér
[szerkesztés]Kazahsztán Közép-Ázsia egyik legeredményesebb gazdasági teljesítményű országa, ahol a gazdasági növekedés nagy százalékát a kőolajtermelés tette ki, amíg az olajárak a 2010-es évek közepén vissza nem estek.[24] 2012-ben a Világgazdasági Fórum a korrupciót nevezte meg az ország üzleti tevékenységének legnagyobb problémájaként, míg a Világbank Kazahsztánt a legnagyobb korrupciós gócpontok közé sorolta, egy szinten Angolával, Bolíviával, Kenyával és Líbiával.[25] A tüntetések fő színhelye Zsangaözen, az ország olajkitermelési központja, ahol korábban is előfordultak komoly tüntetések. A városban 2011-ben az ország függetlenségének 20. évfordulóján zavargás tört ki, amely a hivatalos adatok szerint 16 halálos áldozatot és 100 sérültet követelt. A kazak biztonsági erők tüzet nyitottak a jobb munkakörülményeket követelő tüntetőkre. Abban az időben a cseppfolyósított gáz ára 30-35 tenge körül volt, és azóta ez is emelkedett. A kiugrást a kazak kormány 2019 januárjában megkezdett, a gáz elektronikus piaci kereskedelmére való fokozatos átállási politikája okozta, amelynek célja az állami gáztámogatások fokozatos megszüntetése és helyette a piac számára az árak meghatározása.[26]
2020 januárjában tüntetést tartottak Zsangaözenben, a város lakói az üzemanyag árának csökkentését követelték, amely ekkor 55-ről 65 KZT-re emelkedett.[27] 2022 január elseje óta ez az ár majdnem kétszeresére, literenként 120 KZT-re (0,28 USD), azaz gallononként 1,06 amerikai dollárra emelkedett.[28]
A tüntetések másik kiváltó oka a Nurszultan Nazarbajevvel szembeni elégedetlenség is. Nazarbajev volt Kazahsztán első elnöke a Szovjetunió felbomlásától egészen 2019-ig, amikor is önszántából lemondott, átadva a hatalmat Tokajevnek, bár ezután is jelentős befolyással bír. Nemzetközi megfigyelők – például az Egyesült Államok, az Európai Unió, vagy az ENSZ – Nazarbajev önkényuralma alatt egyetlen kazak választást sem ismertek el tisztességesnek.[8] Nazarbajev a The Daily Telegraph jellemzése szerint tekintélyelvűséggel, nepotizmussal és az ellenzékiek ellehetetlenítésével irányította az országot.[29] Lemondása után az ország Biztonsági Tanácsának elnökévé lépett elő, megbízása élethosszig szólt.
A tüntetések idővonala
[szerkesztés]Január 2.
[szerkesztés]2022. január 2-án reggel Zsangaözenben a tüntető tömegek útblokádot emeltek, és így tiltakoztak az energiaárak növekedése ellen.[30] A vezetők felszólították a Manggisztaui terület, valamint a város akimjait (az akim egy terület vezetője, vagy egy város polgármestere), hogy tegyenek intézkedéseket az árak stabilizálása és az üzemanyaghiány megelőzése érdekében. A szóvivő azt tanácsolta a tömegnek, hogy írjanak panaszlevelet a városvezetésnek. Azonban eddigi panaszaikat a városvezetők rendszerint figyelmen kívül hagyták.[30]
Január 3.
[szerkesztés]Január 3-án Zsangaözen lakosainak százai gyűltek össze és táboroztak le a város főterén az éjszaka folyamán.[31] Mivel délutánra további lakosok is csatlakoztak a tömeghez, a becslések szerint 1000 ember volt a téren, akik a helyi vezetők közvetlen választását követelték. A rendőrök, bár a tüntetés alatt a téren álltak, nem avatkoztak közbe. A régió és a város akimja, és a helyi gázfeldolgozó üzem igazgatója megpróbálta megnyugtatni a tüntetőket azzal, hogy a térre érkezve ígéretet tettek a gáz árának 85-90 tengére való csökkentésére, ami azonban nem nyerte el a tüntetők tetszését. Az igazgató, valamint beosztottjai a feldühödött tömeg miatt kénytelenek voltak elhagyni a teret.[32]
Kaszim-Zsomart Tokajev elnök Twitter-bejegyzésében utasította a kormányt, hogy „a gazdasági és jogi szempontok figyelembevételével” mérlegelje a Manggisztaui területen kialakult krízist, egyúttal felszólította a tüntetőket, hogy ne zavarják meg a köznyugalmat, és arra figyelmeztetett, hogy a vélemény kinyilvánítása kizárólag a törvényekkel összhangban történhet. A manggisztaui helyzet kezelésére vizsgálóbizottság alakult Eralij Togjanov miniszterelnök-helyettes vezetésével.
Nur-Szultan, Aktöbe, és Almati városokban több letartóztatás is történt, más településeken a rendőri jelenlét fokozódott.[33] Aktauban tüntetők egy csoportja jelent meg a városháza épülete előtti téren, ahol sátrakat és jurtákat állítottak fel.[34] Estére a becslések szerint már 6000 tüntető volt a téren, akik a energiaárak csökkentését, valamint a kormány lemondását követelték. Hozzájuk csatlakoztak más támogatók is, a szomszédos régiókból és városokból Kazahsztán-szerte. Manggisztau akimja, Nurlan Nogajev meglátogatta az eseményt, és emlékeztette a tömeget, hogy a kormány már csökkentette a gáz árát, és hogy az ügyészség vizsgálatot indított a benzinkutak tulajdonosai ellen árösszejátszás gyanúja miatt.
Január 4.
[szerkesztés]Január 4-én mintegy 1000 ember gyűlt össze Almati központjában.[35] A rendőrség füstgránátokat és könnygázt vetett be a feloszlatásukra. Tokajev elnök rendeleteket írt alá, miszerint január 5-én helyi idő szerint 01:30-tól január 19-én helyi idő szerint 00:00-ig rendkívüli állapotot vezetnek be a Manggisztaui területen és Almatiban.[36] Tokajev szerint a tüntetők minden jogos követelését figyelembe fogják venni. A vizsgálóbizottság a tüntetőkkel való találkozót követően megállapodott abban, hogy a propán-bután gáz árát literenként 50 tengére (0,11 USD) csökkentik.
Január 5.
[szerkesztés]Január 5-én az Aszkar Mamin miniszterelnök által vezetett kormány bejelentette lemondását, amit Tokajev elfogadott.[6] Ugyanezen a napon a Reuters tudósítója arról számolt be, hogy több ezer tüntető nyomul előre Almati városközpontja felé, miután a biztonsági erők nem tudták könnygázzal és füstgránátokkal szétoszlatni őket.[5] Később Tokajev bejelentette, hogy Nurszultan Nazarbajev volt elnök lemondott Kazahsztán Biztonsági Tanácsának elnöki tisztségéről, ugyanakkor Tokajev maga veszi át ezt a tisztséget.[37] Délután az országban teljes internetkimaradás volt, a mobilhálózatok sem működtek.[38]
Almatiban a tömeg megostromolta, és felgyújtotta a városháza épületét.[39] Az Almati nemzetközi repülőteret is elfoglalták a tüntetők, ezért szinte minden induló és érkező repülőjáratot töröltek.[8] A kormány szerint a tömeg öt repülőgépet is elfoglalt.[40] A reptér lerohanása során az azt védő két kazak katona meghalt.[41] Az orosz állami média arról számolt be, hogy a tüntetők Tokajev elnök otthonát is megtámadták géppuskákkal és kézigránátokkal, így az részben megsemmisült.[42] Emellett a kormánypárt, a Nur Otan központi irodáit is felgyújtották.[43] Taldıqorğan városában Nurszultan Nazarbajev szobrát ledöntötték, és összetörték.[44]
Késő délután Tokajev elnök országos rendkívüli állapotot hirdetett 2022. január 19-ig. Ennek értelmében 23:00-tól 07:00 óráig kijárási tilalmat vezetett be, és megtiltott minden tömegrendezvényt és összejövetelt. Egy televíziós beszédében az elnök a tüntetőkkel szembeni kemény fellépéssel fenyegetőzött, kijelentve, hogy „a lehető legkeményebben fog ellenük fellépni,” és kijelentette, hogy nem áll szándékában elhagyni az országot.[8]
Január 6.
[szerkesztés]Ezen a napon több száz tüntető, és legalább 12 rendőr meghalt. Almatiban a tömegek megrohamoztak és felgyújtottak több közigazgatási épületet, valamint fosztogatások is történtek. A belügyminisztérium szerint 2298 embert tartóztattak le a zavargások során, míg egy rendőrségi szóvivő a Khabar 24 állami hírcsatornának azt mondta, hogy a rendőrség „több tucat támadót likvidált.”[45] Január 6-án reggel 3000 orosz ejtőernyős katona érkezett Kazahsztánba, miután Tokajev segítséget kért a Kollektív Biztonsági Szerződés Szervezetétől. Örményország, Fehéroroszország, Kirgizisztán és Tádzsikisztán is küldött csapatokat.[46]
Január 7.
[szerkesztés]Január 7-én Tokajev közölte, hogy 6 hónapra befagyasztották az üzemanyag literenkénti 50 KZT árát.[10] Oroszország több mint 70 repülőgépnyi katonát küldött Kazahsztánba, a rend, helyreállítására.[47] Az Almati repülőteret visszafoglalták. Több orosz forrás szerint Nurszultan Nazarbajev teljes családjával együtt elhagyta az országot, egyelőre nem ismert, hogy hová ment.[48][49] Muktar Abljazov, a Demokratikus Választás párt vezetője Franciaországban interjút adott a Reutersnek, melyben magát az ellenzék vezetőjének nevezte, illetve kijelentette, hogy a Nyugatnak nem szabadna hagynia, hogy Kazahsztán Moszkva gyarmatává váljon, és hogy Vlagyimir Putyin Tokajev elnökkel karöltve a Szovjetunióhoz hasonló rendszert szeretne kiépíteni.[50]
Zsangaözen városában a nap végén békés tüntetést tartottak, amin a tiltakozók az elnök és a kormány távozását, illetve az 1993-as alkotmány visszaállítását követelték.[51] A kormány hivatalos jelentése szerint ezen a napon további hét rendőrtiszt vesztette életét, mind Almati városában. Továbbá egy munkába igyekvő, 22 éves izraeli állampolgárt is lelőttek. Az izraeli külügyminisztérium közlése szerint a férfi évek óta Kazahsztánban élt, és családja szerint a zavargásokban nem vett részt.[52][53]
Január 8.
[szerkesztés]Január 8-án a kazak Nemzetbiztonsági Bizottság jelentette, hogy letartóztatták korábbi vezetőjüket, Karim Maszimov volt miniszterelnököt, hazaárulás vádjával. Maszimov mellett több más tisztségviselőt is őrizetbe vettek, de a bizottság őket nem nevezte meg, és egyéb részletet sem árult el az ügyről.[54][55]
A kazak Belügyminisztérium közlése szerint több mint 4400 embert vettek őrizetbe, és legalább 40-en haltak meg a tüntetések következtében ezidáig.[56]
Január 9.
[szerkesztés]Január 9-én a belügyminisztérium közölte, hogy a tüntetések által okozott kár mintegy 175 millió euróra tehető, hozzátéve, hogy több mint 100 üzletet és bankot támadtak meg és fosztottak ki, és mintegy 400 járművet semmisítettek meg. A minisztérium megerősítette, hogy több mint 160 ember meghalt, emellett 2200 ember szorult ellátásra a tüntetések során szerzett sérülések miatt, és mintegy 1300 rendőrtiszt sérült meg.[57] A kazak elnöki hivatal szerint összesen 5800 embert vettek őrizetbe.[58] Az egészségügyi minisztérium szerint összesen 164 ember, köztük két gyermek halt meg, ebből 103 Almatiban. A belügyminiszter sajtótájékoztatót is tartott, melyen kijelentette, hogy a terrorellenes hadművelet folytatódik, hogy a rend ismét helyreálljon.[59]
Január 10.
[szerkesztés]A kazak belügyminisztérium január 10-i jelentése szerint országszerte 7939 embert vettek összesen őrizetbe. A Nemzetbiztonsági Bizottság, Kazahsztán kémelhárítási és terrorizmusellenes ügynöksége azt közölte, hogy a helyzet az országban immár "stabilizálódott és kontroll alatt van."[18] Kaszim-Zsomart Tokajev az eddig történteket külföldről érkezett provokációnak, puccskísérletnek minősítette.[60]
Az internethálózat ötnapnyi szünet után ismét hozzáférhetővé vált Almatiban.[61]
Erőszak
[szerkesztés]Az almati hatóságok arról számoltak be, hogy a tüntetések következtében több mint 400 üzletben keletkezett kár, és 200 embert letartóztattak.[44] A rendőrség Atyrau városában tüzet nyitott a tüntetőkre, legalább egy ember halálát okozva. A kormány január 5-én arról számolt be, hogy a rendfenntartó erők nyolc tagja meghalt, 317 pedig megsebesült. A francia AFP hírügynökség által közölt jelentés szerint több tucat tüntető vesztette életét,[62] míg az orosz TASZSZ hírügynökség videofelvételeket sugárzott az almatii főtér közelében lezajlott heves tűzharcról.[63] Január 6-án egy rajtaütés során több tucat tüntető vesztette életét, míg a biztonsági erők halálos áldozatainak száma 18-ra emelkedett. A biztonságiak közül kettőt lefejezve találtak meg.[64]
Január 7-én Tokajev elnök kiadta a tűzparancsot a tüntetőkre, figyelmeztetés nélkül.[65][66]
Elemzések
[szerkesztés]Dosym Satpayev, egy kazak politikai elemző azt mondta, hogy a kazak kormány főként erőszakot fog használni a tüntetések elfojtására: „A hatóságok mindent megtesznek, hogy megnyugtassák a kedélyeket, ígéretek és fenyegetések keverékével, de eddig ez nem sikerült. (…) Meg fogják próbálni, hogy úgy tűnjön, hogy van dialógus, de a kormány erőszakkal fog válaszolni, mert nincs más eszköze.”[67] Arkady Dubnov azt írta, hogy a tüntetések kellemetlenek az orosz kormánynak is: „Kétségtelen, hogy a Kreml nem szeretne példát látni arra, hogy egy ilyen rezsim beszélni kezdjen az ellenzékkel, és engedjen a követeléseiknek. ”[68]
Eugene Chausovsky (Foreign Policy) azt írta, hogy „Tokajev úgy érezte, hogy szüksége van a CSTO segítségére a stratégiai helyszínek és létesítmények, köztük a kormányzati épületek és a repülőterek biztosításához olyan kulcsfontosságú városokban, mint Almati, míg a kazak biztonsági erők a tüntetők közvetlen kezelésére összpontosíthatnak.”[69]
Miután Tokajev 2022. január 7-én elrendelte, hogy éles lőszereket használjanak a tüntetők ellen, illetve, hogy a „banditákat és a terroristákat megsemmisítsék,” Joanna Lillis (Eurasianet) a terminológiát és a döntést Vlagyimir Putyinhoz hasonlította. Lillis úgy érezte, hogy ez nagyon eltávolodott Tokajev korábbi ígéreteitől, hogy liberalizálja a politikai helyzetet és konzultál a civil társadalommal.[70]
Hans-Henning Schröder (Deutsche Welle) azt írta, hogy „Oroszország minden nagyobb szomszédjánál volt zavargás. Ha én lennék a Kreml, kezdenék aggódni, vajon Oroszország lesz-e a következő.”[71]
Reakciók
[szerkesztés]Nemzeti
[szerkesztés]Mukhtar Ablyazov, a Kazahsztán Demokratikus Választása vezetője Franciaországból azt mondta a Reutersnek 2022. január 7-én, hogy „Magamat látom az ellenzék vezetőjeként.” Emellett azt is mondta, hogy a Nyugatnak ki kell vonnia Kazahsztánt az orosz befolyás alól, hogy megakadályozza, hogy Vlagyimir Putyin az országot egy „Szovjetunióhoz hasonló rendszertbe” építse be.[50]
Nemzetközi
[szerkesztés]Országok
[szerkesztés]Afganisztán – Fazilrábi Záin, Afganisztán Külügyminisztériumának szóvivője kiadott egy közleményt azt írva, hogy a kormány „figyelemmel követi a kazahsztáni helyzetet és, mint egy közeli szomszéd és gazdasági partnerállam, aggódik a zavargások miatt.” Ezek mellett a minisztérium „felszólította mind a kormányt és a tüntetőket, hogy a helyzetet tárgyalásokon oldják meg és visszatérjenek a békéhez és az ország stabilitásához.”[72]
Kanada – A kanadai külügyminiszter kiadott egy közleményt, azt mondva, hogy „figyelemmel követi a helyzetet” és felszólította mindkét oldalt, hogy oldják meg a helyzetet „gyorsan és békésen.”[73]
Kína – Kína Külügyminisztériumának szóvivője kifejezte, hogy Kína és Kazahsztán baráti kapcsolatban vannak és stratégiai partnerek, illetve, hogy „reménykedik a közrend gyors visszaállításában” és, hogy „bízik a kazak hatóságokban, hogy megfelelően megoldják a problémát.”[74] Január 7-én Hszi Csin-ping kínai elnök azt mondta, hogy „Kína ellenez olyan külső erőket, amelyek tudatosan zavargásokat keltenek Kazahsztánban.”[75]
Egyesült Királyság – Liz Truss külügyminiszter elítélte az erőszakot és azt mondta, hogy a brit kormány együtt fog működni szövetségeseivel.[76]
Törökország – Recep Tayyip Erdoğan azt mondta Tokajev elnöknek egy telefonhívásban, hogy Törökország Kazahsztánnal áll.[77]
Szervezetek
[szerkesztés]Európai Unió – 2022. január 5-én az Európai Unió kiadott egy közleményt: „Felhívunk mindenkit, hogy felelősséggel cselekedjen és tartsák vissza magukat olyan cselekedetektől, amelyek az erőszak eszkalálódásához vezetnének. Ugyan elismerjük a jogot a békés tüntetéshez, az Európai Unió elvárja azt, hogy erőszakmentesek maradjanak és elkerüljék az erőszak ösztönzését.”
Türk Államok Szervezete – a TÁSZ kiadott egy közleményt: „megbízunk a kazak hatóságokban, hogy békésen megoldják a helyzetet és visszaállítsák a békét.”[78]
ENSZ – 2022. január 6-án az ENSZ Emberjogi biztosa, Michelle Bachelet felszólította mindkét oldalt, hogy tartsák magukat az erőszaktól és próbáljanak békés megoldást találni a napokig tartó tüntetések után. Egy közleményben a következőt mondta: „az embereknek van joga békés tüntetéshez és a szólásszabadsághoz. Ugyanakkor, akármennyire is mérgesek vagy megbántottak, nem szabad erőszakhoz folyamodniuk.”[79][80]
NATO – 2022. január 7-én Javier Colomina a következőt mondta a Twitteren: „A NATO osztja a komoly aggodalmat a kazahsztáni helyzettel kapcsolatban, főleg a veszteségekkel kapcsolatos jelentésekről. Felszólítjuk mindkét oldalt, hogy gyakoroljanak önuralmat, tartsák vissza magukat az erőszaktól és folytassanak dialógust. A hatóságoknak tisztelniük kell a nemzetközi emberi jogokat, amelyhez tartozik a békés tüntetéshez való jog.”[81][82]
.. -->
Fordítás
[szerkesztés]Ez a szócikk részben vagy egészben a(z) 2022 Kazakh protests című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Ledobták Putyin ejtőernyőseit, heves összecsapások árán állhat helyre a rend az olajbirodalomban (magyar nyelven). Portfolio.hu. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Kazakhstan: Gas price hike fuels Zhanaozen protests | Eurasianet (angol nyelven). eurasianet.org. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Rita, Pálfi: Kazahsztán: mi áll a zavargások mögött, és lehet-e ebből forradalom? (magyar nyelven). euronews, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Kazahsztánban szükségállapotot vezettek be a tüntetések miatt, az elnök kérésére külföldről érkeznek csapatok az országba (magyar nyelven). telex, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ a b Auyezov, Olzhas. „Kazakh president fails to quell protests, ex-Soviet states offer help”, Reuters, 2022. január 6. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (angol nyelvű)
- ↑ a b Kazakhstan protests: government resigns amid rare outbreak of unrest (angol nyelven). the Guardian, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Elérték a tüntetők: lemondott a kazak kormány (magyar nyelven). Portfolio.hu. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ a b c d Kazakhstan protests: Moscow-led alliance sends ‘peacekeeping forces’ (angol nyelven). the Guardian, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Jacobs, Harrison. „Russia-led alliance troops have arrived in Kazakhstan after mass protests”, NPR, 2022. január 6. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (angol nyelvű)
- ↑ a b „Kazakhstan unrest: Government restores fuel price cap after bloodshed”, BBC News, 2022. január 6. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (brit angol nyelvű)
- ↑ Reuters. „Kazakhstan declares state of emergency in protest-hit city, province”, Reuters, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (angol nyelvű)
- ↑ Kazakh President: Constitutional Order Restored. www.voanews.com. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ „Kazakhstan unrest: Fresh gunfire as president says order largely restored”, BBC News, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (brit angol nyelvű)
- ↑ Kazakh president: Forces can shoot to kill to quell unrest (angol nyelven). AP NEWS, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Kazakhstan president says he gave order to ‘open fire with lethal force’ (angol nyelven). the Guardian, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Child, Anealla Safdar,David: Kazakh leader issues ‘shoot to kill’ order to crush protests (angol nyelven). www.aljazeera.com. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ A kazah elnök maga parancsolta, hogy éles lőszerrel verjék vissza a tüntetőket « Mérce (magyar nyelven). Mérce, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ a b Nearly 8,000 detained in Kazakhstan amid unrest (angol nyelven). AP NEWS, 2022. január 10. (Hozzáférés: 2022. január 10.)
- ↑ Токаев заявил о попытке госпереворота в Казахстане (orosz nyelven). РБК. (Hozzáférés: 2022. január 10.)
- ↑ G, Sz: Puccskísérletről beszél a kazak elnök (magyar nyelven). Világgazdaság, 2022. január 10. (Hozzáférés: 2022. január 10.)
- ↑ Imre, Patthy Loránd: A kazah elnök bejelentette az orosz csapatok műveleteinek végét Kazahsztánban (magyar nyelven). index.hu, 2022. január 12. (Hozzáférés: 2022. január 12.)
- ↑ Reuters. „President of Kazakhstan says he has weathered attempted coup d'etat”, Reuters, 2022. január 11. (Hozzáférés: 2022. január 12.) (angol nyelvű)
- ↑ Ács, Gábor: Alikhan Szmailov az új kazah miniszterelnök, Tokajev elnök jelölte (magyar nyelven). euronews, 2022. január 11. (Hozzáférés: 2022. január 12.)
- ↑ Public Information Notice: IMF Executive Board Concludes 2013 Article IV Consultation with the Republic of Kazakhstan (angol nyelven). IMF. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Stodghill, Ron. „Oil, Cash and Corruption”, The New York Times, 2006. november 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ Kazakhstan explainer: Why did fuel prices spike, bringing protesters out onto the streets? | Eurasianet (angol nyelven). eurasianet.org. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Жанаозенцы вновь пришли в акимат, требуя снижения цен на газ (orosz nyelven). Радио Азаттык. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ В аэропорту Актау в Казахстане задерживается часть рейсов. ТАСС. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ „The truth about the world's most misunderstood country”, The Telegraph (Hozzáférés: 2022. január 7.) (brit angol nyelvű)
- ↑ a b Жители Жанаозена перекрыли дорогу, протестуя против повышения цен на газ (orosz nyelven). Радио Азаттык. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ «Акимов должен выбирать народ!» Протест в Жанаозене: от призывов снизить цены до политических требований (orosz nyelven). Радио Азаттык. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ «Мы устали от сказок!» В Жанаозене протестующие прогнали с площади акима области Ногаева (orosz nyelven). Радио Азаттык. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ В Казахстане второй день продолжаются протесты из-за повышения цен на газ, задержаны более 20 человек (orosz nyelven). Настоящее Время. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ «Правительство в отставку!» и «Шал, кет!». В Актау и Жанаозене продолжились митинги (orosz nyelven). Радио Азаттык. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ В Алма-Ате проходят задержания протестующих (orosz nyelven). РИА Новости, 2022. január 4. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Президент Казахстана ввел ЧП в Алма-Ате и Мангистауской области (orosz nyelven). РИА Новости, 2022. január 4. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ REFORM.by: Назарбаев перестал быть председателем Совбеза Казахстана (ru-RU nyelven). REFORM.by, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Internet disrupted in Kazakhstan as energy protests escalate (amerikai angol nyelven). NetBlocks, 2022. január 4. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Здание мэрии Алматы захвачено, из здания идет дым. Видео. centralasia.media, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ „Moscow-led bloc to send 'peacekeeping forces' to protest-hit Kazakhstan”, France 24, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ Two servicemen killed in counter-terror operation at Almaty airport. TASS. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Russian military alliance to send troops at Kazakh leader's request amid unrest (angol nyelven). Newsweek, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Office of ruling Nur Otan party set on fire in Almaty. akipress.com. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ a b Hopkins, Valerie. „Russia-Allied Forces to Intervene as Unrest Sweeps Kazakhstan”, The New York Times, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ Dozens of protesters and police dead amid Kazakhstan unrest (angol nyelven). the Guardian, 2022. január 6. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Light, Felix: Russia’s Involvement in Kazakhstan’s Crisis Could Have Wide Implications (angol nyelven). The Moscow Times, 2022. január 6. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Auyezov, Olzhas. „Kazakh president gives shoot-to-kill order to quell protests”, Reuters, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (angol nyelvű)
- ↑ Kazachstán opustil bývalý vládce Nazarbajev i s dcerami a jejich rodinami - Novinky.cz. www.novinky.cz. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Elmenekült Kazahsztánból Nazarbajev, a volt elnök és családja (magyar nyelven). 24.hu, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ a b Faulconbridge, Guy. „West must stand up to Russia in Kazakhstan, opposition leader says”, Reuters, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (angol nyelvű)
- ↑ „Kazakhstan president gives shoot-to-kill order against protesters, dismissing calls for negotiations”, Washington Post (Hozzáférés: 2022. január 8.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ staff, T. O. I.: 22-year-old Israeli killed by gunfire in violent Kazakhstan protests (amerikai angol nyelven). www.timesofisrael.com. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Reuters. „Israeli killed in Kazakhstan unrest, foreign ministry says”, Reuters, 2022. január 8. (Hozzáférés: 2022. január 8.) (angol nyelvű)
- ↑ Őrizetbe vették hazaárulásért a kazah nemzetbiztonsági bizottság vezetőjét (magyar nyelven). 168.hu. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Gordeyeva, Mariya. „Ex-security chief arrested as Kazakhstan presses crackdown on unrest”, Reuters, 2022. január 8. (Hozzáférés: 2022. január 8.) (angol nyelvű)
- ↑ Gas price protests in Kazakhstan leave at least 40 dead and more than 4,400 arrested (amerikai angol nyelven). Market Research Telecast, 2022. január 8. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Kazakhstan says 164 killed in last week's protests (angol nyelven). AP NEWS, 2022. január 9. (Hozzáférés: 2022. január 10.)
- ↑ Kazakhstan says 5,800 detained in week of protests (angol nyelven). Arab News, 2022. január 9. (Hozzáférés: 2022. január 10.)
- ↑ Kazakhstan: More than 160 killed, 5,000 arrested during riots (angol nyelven). www.aljazeera.com. (Hozzáférés: 2022. január 10.)
- ↑ Kazah elnök: Helyreállt a rend, az ország túlélte a puccskísérletet (magyar nyelven). 24.hu, 2022. január 10. (Hozzáférés: 2022. január 10.)
- ↑ „Kazakhstan unrest: Internet returns to Almaty following a five day outage”, BBC News, 2022. január 10. (Hozzáférés: 2022. január 10.) (brit angol nyelvű)
- ↑ Police told 'shoot to kill without warning' to end Kazakhstan unrest (angol nyelven). euronews, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ В Алма-Ате началась интенсивная перестрелка между военными и вооруженными людьми. ТАСС. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Auyezov, Olzhas. „Russia sends troops to put down Kazakhstan uprising as fresh violence erupts”, Reuters, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.) (angol nyelvű)
- ↑ Kazakhstani president issues 'shoot to kill' order to quell protests (amerikai angol nyelven). news.yahoo.com. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Szabina, Molnár: Parancsot adott a kazah elnök, hogy figyelmeztetés nélkül nyissanak tüzet (magyar nyelven). index.hu, 2022. január 7. (Hozzáférés: 2022. január 7.)
- ↑ Kazakhstan protests: Moscow-led alliance sends ‘peacekeeping forces’ (angol nyelven). the Guardian, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Hopkins, Valerie. „Russia-Allied Forces to Intervene as Unrest Sweeps Kazakhstan”, The New York Times, 2022. január 5. (Hozzáférés: 2022. január 8.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ Chausovsky, Eugene: Why Russia Sent Troops Into Kazakhstan (amerikai angol nyelven). Foreign Policy. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Kazakhstan: Shoot to kill protesters, orders tough-talking Tokayev | Eurasianet (angol nyelven). eurasianet.org. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Welle (www.dw.com), Deutsche: Kazakhstan protests: A nightmare or an opportunity for Russia? | DW | 07.01.2022 (brit angol nyelven). DW.COM. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Taliban "closely monitoring" unrest in Kazakhstan after Russia-led intervention (angol nyelven). Newsweek, 2022. január 6. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Canada, Global Affairs: Statement on protests in Kazakhstan. www.canada.ca, 2022. január 6. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ China expresses hopes for early restoration of public order in Kazakhstan (angol nyelven). ANI News. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ China opposes external forces triggering unrest in Kazakhstan, says Xi Jinping (angol nyelven). ANI News. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Foundation, Thomson Reuters: UK's Truss condemns Kazakhstan violence, says talking with allies. news.trust.org. [2022. január 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Kazakhstan unrest: From Russia to US, the world reacts (angol nyelven). www.aljazeera.com. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Organization of Turkic States offers support to protest-hit Kazakhstan. www.aa.com.tr. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Agencies, The New Arab Staff &: UN rights chief urges step back from violence in Kazakhstan (angol nyelven). https://english.alaraby.co.uk/, 2022. január 6. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ OHCHR | Kazakhstan unrest: Bachelet urges peaceful resolution of grievances. www.ohchr.org. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ Javier Colomina a Twitteren (magyar nyelven). Twitter. (Hozzáférés: 2022. január 8.)
- ↑ NATO expresses concern over events in Kazakhstan (angol nyelven). news.am. (Hozzáférés: 2022. január 8.)