Andriasevce
Andriasevce (Andrijaševci) | |
Híd a Bázán | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Megye | Vukovár-Szerém |
Község | Andrijaševci |
Jogállás | község |
Polgármester | Damir Dekanić (HDZ-HSS-DC) |
Irányítószám | 32271 |
Körzethívószám | +385 032 |
Népesség | |
Teljes népesség | 3441 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 81 m |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
Andriasevce weboldala | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Andriasevce témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Andriasevce (horvátul: Andrijaševci) falu és község Horvátországban Vukovár-Szerém megyében. Közigazgatásilag Rokovce tartozik hozzá.
Fekvése
[szerkesztés]Vukovártól légvonalban 24, közúton 32 km-re délnyugatra, a Nyugat-Szerémségben, a Szlavóniai-síkság keleti részén, a Báza (Bosut) jobb partján fekszik.
Történet
[szerkesztés]A régészeti leletek tanúsága szerint területe már az őskorban is lakott volt. A „Gradina Goričica” lelőhelyen[2] a Bosut bal partjától mintegy száz méterre délnyugatra, a Vladimir Nazor utca utolsó házai mögötti földterületen egy, a környezetéből egy méterre kiemelkedő 50-szer 50 méteres magaslaton nagyobb mennyiségű, a középső neolitikumot lezáró Sopot-kultúrához tartozó őskori kerámiatöredéket, kőszerszámokat, állatcsontokat és őskori házak szalmával és hamuval kevert agyagvakolatának maradványait találták, melyek egy őskori település csalhatatlan bizonyítékai.
Ettől a helytől néhány száz méterre délkeletre található a „Goričice” nevű lelőhely, a Bosut bal partján emelkedő néhány száz méter hosszúságú, északnyugat-délkeleti irányú magaslat, ahol középkori településnek, minden bizonnyal a mai Andrijaševci középkori, de máig nem azonosított nevű elődjének a maradványait találták meg. A kerámiatöredékek alapján a lelőhely korát a 13. századtól a 16. századig terjedő időszakra keltezték. Ugyancsak ennek a településnek a maradványai kerültek elő a falu északkeleti részén a Bosut bal partján egy enyhe magaslaton az Ivan Zajac utca 16-22. számok között.
A térséget a török 1526-ban, Valkóvár eleste után szállta meg, és 1687-ig török uralom alatt állt. A török kiűzése után Boszniából és Damáciából érkezett katolikus horvátokkal (sokácok) népesítették be. 1745-től megkezdődött a katonai határőrvidék szervezése. 1753-ban a település a Bródi határőrezred igazgatása alá került. Az itteni határőrök a Habsburg Birodalom minden csataterén harcoltak.
Az első katonai felmérés térképén „Andriassevcze” néven található. Lipszky János 1808-ban Budán kiadott repertóriumában „Andriassevcze” néven szerepel.[3] Nagy Lajos 1829-ben kiadott művében „Andriashevcze” néven 141 házzal, 760 katolikus vallású lakossal találjuk.[4] 1873-ban megszüntették a katonai igazgatást és 1881-ben Andriasevcét is a polgári Horvátországhoz csatolták.
1857-ben 676, 1910-ben 1118 lakosa volt. Szerém vármegye Vinkovcei járásához tartozott. Az 1910-es népszámlálás adatai szerint lakosságának 57%-a horvát, 23%-a német és 18%-a magyar anyanyelvű volt. A település az első világháború után az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később (1929-ben) Jugoszlávia része lett. 1941–1945 között a Független Horvát Államhoz tartozott, majd ismét Jugoszlávia fennhatósága alá került. 1991-ben lakosságának 96%-a horvát nemzetiségű volt. 1991-től a független Horvátország része. A településnek 2011-ben 2046, a községnek összesen 4075 lakosa volt.
Népessége
[szerkesztés]Lakosság változása[5][6] | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1857 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1931 | 1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
676 | 666 | 740 | 947 | 1.065 | 1.118 | 1.162 | 1.222 | 1.516 | 1.723 | 2.010 | 2.054 | 2.093 | 2.076 | 2.165 | 2.046 |
Gazdaság
[szerkesztés]A településen hagyományosan a mezőgazdaság és az állattartás képezi a megélhetés alapját.
Nevezetességei
[szerkesztés]A falu első temploma 1700 körül épült fából Szent András apostol tiszteletére a falu közepén a Bosut partja közelében. Építésének pontos éve nem ismert, mert nincsenek megbízható források. A templom jelenlegi formájában legalább 1881 óta létezik. A templomot többször felújították, így 1923-ban, 1931-ben, 1951-ben, 1969-ben, 1980-ban és 1997-ben is. 1927-ben egy erős vihar ledöntötte a templomtornyot, de több ház és gazdasági épület is súlyosan károsodott. Csak 1936-ra tudtak elég pénzt gyűjteni a torony újjáépítéséhez, melyre 1936. szeptember 29-én helyezték fel a keresztet. 1959-ben bevezették az elektromos áramot. 2002-ben padlófűtést szereltek be.
Kultúra
[szerkesztés]A KUD "Slavko Janković" Rokovci-Andijaševci kulturális és művészeti egyesületet 1937-ben alapították. Célja a két település népi hagyományainak, dalainak, táncainak, népszokásainak őrzése és bemutatása. Az egyesület folklórcsoportja évekig az első három népi együttes között volt a Vinkovci ősz folklór estjein, ahol a táncot, az éneklést és a népviselet eredetiségét értékelték.
Oktatás
[szerkesztés]Ivana Brlić-Mažuranić általános iskola
Sport
[szerkesztés]NK Frankopan Andrijaševci labdarúgóklub. A klubot 1931-ben alapították ŠK Zemljoradnik néven. 1948-ban FK Zemljoradnik, 1953-ban NK Mladost, 1959-ben NK Partizan névre keresztelték át. Mai nevét 1991-ben kapta. Jelenleg a megyei 2. ligában szerepel.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima. Horvát Statisztikai Hivatal, 2022. szeptember 22.
- ↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-5904.
- ↑ Lipszky János: Repertorium locorum obiectorumque: in XII. tabulis Mappae regnorum...16. o.
- ↑ Nagy Lajos: Notitiae politico-geographico-statisticae inclyti regni Hungariae, partiumque eidem adnexarum Buda, 1829. 143. o.
- ↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
- ↑ https://www.dzs.hr/Eng/censuses/census2011/results/htm/e01_01_01/E01_01_01.html
Források
[szerkesztés]- A község hivatalos oldala (horvátul)
- A plébánia honlapja (horvátul)
- Hrvatski arheološki godišnjak 2/2005. Archiválva 2020. szeptember 7-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Novosti.hr: Arheolozi istražuju Rokovačke zidine (horvátul)
További információk
[szerkesztés]- A megye turisztikai irodájának honlapja (horvátul)