Acatita de Baján
Acatita de Baján | |
Ország | |
Állam | Coahuila |
Község | Castaños |
Népesség | |
Teljes népesség | 23 fő (2010)[1] +/- |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 845 m |
Időzóna | CST (UTC-6) CDT (UTC-5) |
Elhelyezkedése | |
Acatita de Baján kis falu Mexikó Coahuila államának keleti részén, Új-León állam határához közel. A mindössze 23 lakosú, sivatagos környezetben fekvő település ismertségét annak köszönheti, hogy 1811. március 21-én itt fogták el a mexikói függetlenségi háború négy vezérét: Miguel Hidalgo y Costillát, Juan Aldamát, Igancio Allendét és José Mariano Jiménezt, majd miután az itteni erődben egy ideig őrizték őket, Chihuahua városába szállították a foglyokat, ahol halálos ítéletet hajtottak végre rajtuk.[2]
Története
[szerkesztés]A település történetében az említésre méltó események 1811-ben játszódtak le. Miután január 17-én a függetlenségi harcosok a calderón-hídi csatában vereséget szenvedtek a királypártiaktól, Zacatecason keresztül Saltillo irányába kezdték meg a visszavonulást, majd észak felé, az Amerikai Egyesült Államok felé indultak. Ezeken a (számukra ismeretlen) északi vidékeken azonban alig találtak falvakat (csak néhány erődöt és őrtornyot, melyeket az indiánok támadásai ellen emeltek a helyiek), és ahol találtak, az emberek többnyire ott is bizalmatlanul fogadták őket vagy féltek a hatalom büntetésétől, ami akkor várt volna rájuk, ha élelemmel és vízzel látják el a felkelőket.
Március 19-én a királypárti Ignacio Elizondo 300 emberével Monclovából Acatita de Bajánba érkezett, ahol egy, a falutól néhány kilométerre délre emelkedő kis domb mögött csapatainak nagy részét letáboroztatta, néhány társával pedig az úton maradt, hogy a felkelők érkezését várja. Amikor azok megérkeztek, Elizondóék a felkelők vezetőjének, Ignacio Allendének felajánlották, hogy segítenek nekik átkelni a sivatagon és azt mondták, hogy Acatita de Bajánban elegendő vízhez is juthatnak. Amikor azonban beértek a faluba, kiderült, hogy csapdáról van szó: Elizondo emberei bekerítették őket és kijelentették: a király nevében foglyul ejtik őket.
A túlerővel szemben egyedül Allende próbált meg ellenállni, amikor azonban megpróbálta elsütni fegyverét, őrá lőttek rá. Ő életben maradt, de fia, Indalecio a helyszínen életét vesztette. A foglyul ejtett vezéreket megkötözték és a falu erődjébe zárták őket. A fáradt, éhező és reményvesztett felkelőhadból (akik között nők, gyermekek és öregek is akadtak szép számmal) könnyűszerrel ejtettek kb. 1300 további foglyot, akik egy részét saját lovaik kötőfékjeivel kötöztek meg.[2][3]
Turizmus, látnivalók
[szerkesztés]A faluban állnak még az egykori erőd romjai, ahol a felkelő vezéreket fogva tartották, az úgynevezett El Prendimiento („Az Elfogás”) nevű dombon pedig (ahol a hagyomány szerint maga az elfogás történt) emlékművet állítottak számukra.[3][4]
Népesség
[szerkesztés]A falu az 1990-es népszámlálásban nem szerepelt, utána sokáig 40 fő körüli volt a lakossága, 2010-re azonban körülbelül felére csökkent:[5]
Év | Lakosság |
---|---|
1990 | nincs adat |
1995 | 39 |
2000 | 40 |
2005 | 42 |
2010 | 23 |
Források
[szerkesztés]- ↑ INEGI-statisztikák (spanyol nyelven). (Hozzáférés: 2013. október 31.)
- ↑ a b 21 de marzo de 1811. Hidalgo, Allende y demás jefes insurgentes fueron capturados en Acatita de Baján (spanyol nyelven). [2012. március 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. október 31.)
- ↑ a b Acatita de Baján: en el otro extremo de Dolores (spanyol nyelven). [2011. október 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. október 31.)
- ↑ E-Local–INAFED kormányzati oldal – Castaños község (spanyol nyelven). [2020. január 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. október 31.)
- ↑ INEGI – népszámlálások (spanyol nyelven). (Hozzáférés: 2013. október 31.)