Enhéduanna
Enhéduanna | |
Született | i. e. 23. század Akkád Birodalom |
Elhunyt | i. e. 23. század |
Állampolgársága | Akkád Birodalom |
Szülei | Taslultum Sarrukín akkád király |
Foglalkozása | |
Tisztsége | főpap |
A Wikimédia Commons tartalmaz Enhéduanna témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Enhéduanna (𒂗𒃶𒌌𒀭𒈾 en-ḫe2-du7-an-na, „úrnő, An ékköve” vagy „főpapnő, An ékköve”, körülbelül i. e. 2285–2250) akkád hercegnő, Nanna (Szín) holdisten főpapnője Ur városában, sumer nyelvű himnuszköltő. Gyakran a legkorábbi név szerint ismert költőnek tartják. Cím nélküli, gyakran Inanna-himnuszok, Enhéduanna Inanna-himnuszai vagy Enhéduanna himnuszai néven ismert vallásos költeményei a világirodalom legkorábbi fennmaradt emlékei közé tartoznak.
Enhéduanna a sumer panteon istenei közül Inannát tisztelte a leginkább, és nagy szerepet játszott abban, hogy az akkád Istár és a sumer Inanna alakja egybeolvadt a teológiában és gondolkodásban. Ez nagymértékben hatással volt a sumer vallásra.
Összegyűjtötte és sorozattá rendezve kiadta a mezopotámiai templomok tiszteletére énekelt himnuszokat (Sumer templomhimnuszok), Mezopotámiából ez a filológiai szöveggondozás első ismert példája.
Élete
[szerkesztés]Az alabástromtányéron, melyen neve fennmaradt, az akkád Sarrukín király leányának nevezik, ami értelmezhető szó szerint és átvitt értelemben is. Amennyiben szó szerint értendő, úgy mutatja, hogy Sarrukín sikeresen nevezte ki családtagjait a befolyásosabb pozíciókba, és ezzel elindította azt a több évszázadon átívelő tradíciót, hogy a király a lányát nevezi ki Nanna főpapnőjévé. Penelope Weadock cikke[1] ötszáz évnyi főpapnő nevét sorolja fel. Az alabástromtálon Enhéduanna „Nanna zirrujának” nevezi magát, ami Joan Westenholz fordítása szerint azt jelenti, hogy Ningal istennőnek, Nanna feleségének a megtestesülése volt.
Élete vége felé Enhéduanna Inannához fordult segítségért, mint azt leghíresebb himnuszában, a Nin-me-sar-rában leírja. Egy lázadó sumer király, Lugal-An ugyanis elmozdította pozíciójából, ami azt mutatja, a helyiek nem fogadták el Enhéduannát. Annette Zgoll úgy tartja, a sumerok úgy hitték, Enhéduanna himnuszainak hatására Inanna közbelépett; a sumerok kilenc csatát vívtak az akkádok ellen, és a papnő unokaöccse, Narám-Szín akkori király sikeresen egyesítette Sumert és Akkádot. Ezután Enhéduannát visszahelyezték pozíciójába.
Himnuszai
[szerkesztés]A himnuszok, melyeket Enhéduanna Inannához írt, személyes kapcsolatát fejezik ki az istennővel, így ezek a legkorábbi fennmaradt írások egy ember lelki életéről. Egyben ezek az első irodalmi alkotások, melyek egyes szám első személyben íródtak.
A legterjedelmesebb és a legépebb szövegű a kezdősoráról „Minden erő úrnője” (Nin-me-sar-ra) címen ismert vers. Ebben megnevezi önmagát is, amiben ugyancsak első a sumer irodalomban.
- Nin-me-sar-ra (Inanna dicsőítése), 153 sor, először Hallo és van Dijk fordította le (1968), később Annette Zgoll (1997) németre.
- In-nin sa-gur-ra (nevét az első soráról kapta), 274 sor (töredék), Sjoberg tette közzé 1976-ban 29 töredék alapján.
- In-nin me-hus-a (Inanna és Ebih), először Limet fordította le (1969).
- Templomi himnuszok, szerkesztette Sjoberg és Bergmann (1969): 42 különböző hosszúságú himnusz, templomoknak címezve.
- Nanna-himnusz, szerkesztette Westenholz.
Westenholz egy Enhéduannának írt himnusz töredékét is feldolgozta, amelyet névtelen szerző írt; a papnő apoteózisának bizonyítéka.
A Nin-me-sar-ra
[szerkesztés]Az első 65 sor az istennő jelzőit sorolja, és Anhoz, a főistenhez hasonlítja. Ezután Enhéduanna egyes szám első személyben elpanaszolja, hogy elüldözték Ur és Uruk városából és templomából, és Nanna közbenjárását kéri. A 122.–135. sorok Inanna isteni tulajdonságait sorolják.
A Nin-me-sar-rát szent írásként tisztelték, és 500 évvel Enhéduanna halála után, a babiloni korszakban az edubbai írnoki iskolában az írnokképzésbe is használták példaszövegként. Zgoll több mint 100 agyagtáblán fennmaradt töredék alapján állította össze fordítását, ami mutatja a szöveg népszerűségét – kevés mezopotámiai irodalmi szöveg maradt fenn ennyi példányban.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The Giparu at Ur, Iraq 37, p.101-137, 1975
Források
[szerkesztés]- Világirodalmi lexikon II. (Cam–E). Főszerk. Király István. Budapest: Akadémiai. 1972. 1116. o.
- Dalglish, Cass. Humming The Blues: Inspired by Nin-Me-Sar-Ra, Enheduanna's Song to Inanna. Oregon: CALYX Books (2008. július 31.). ISBN 978-0934971928
- De Shong Meador, Betty (2001). Inanna, Lady of Largest Heart: Poems of the Sumerian High Priestess Enheduanna, University of Texas ISBN 0-292-75242-3
- Hallo, William W. and Van Dijk, J.J.A. (1986). The Exaltation of Inanna, Yale University Press
- Roberts, Janet (2004). Enheduanna, Daughter of King Sargon: Princess, Poet, Priestess (2300 B.C.), Transoxiana 8[1]
- Sjoberg, Ake and E. Bermann, E. (1969). The Collection of the Sumerian Temple Hymns, Locust Valley, J.J. Augustin
- Sjoberg, Ake (1975). In-nin sa-gur-ra: A Hymn to the Goddess Inanna by the en-Priestess Enheduanna, Zeitschrift für Assyriologie und Vorderasiatische Archaeologie 65: 161-253.
- Zgoll, Annette (1997). "Der Rechtsfall der En-hedu-Ana im Lied Nin-me-sarra", [Ugarit-Verlag, Muenster], 1997. For an English translation of Zgoll's translation of Nin-me-sara: http://www.angelfire.com/mi/enheduanna/Ninmesara.html
További információk
[szerkesztés]- Biography of Enheduanna
- The En-hedu-Ana Research Pages
- Inana and Ebih: translation (The Electronic Text Corpus of Sumerian Literature)
- The exaltation of Inana: Nin me šar-ra (Inana B): translation (The Electronic Text Corpus of Sumerian Literature)
- A hymn to Inana: In-nin šag gur-ra (Inana C): translation (The Electronic Text Corpus of Sumerian Literature)
- The temple hymns: translation (The Electronic Text Corpus of Sumerian Literature)