Kovács Margit
Kovács Margit | |
Kovács Margit emléktáblája egykori lakhelyén, a Pozsonyi út 1. szám alatt | |
Született | 1902. november 30.[1][2][3][4] Győr[5] |
Elhunyt | 1977. június 4. (74 évesen)[1][2][3][4] Budapest[6] |
Állampolgársága | magyar[7] |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Königliche Kunstgewerbeschule München (1928–1929) |
Kitüntetései |
|
Sírhelye | Farkasréti temető (25-1-32) |
A Wikimédia Commons tartalmaz Kovács Margit témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kovács Margit (Győr, 1902. november 30. – Budapest, 1977. június 4.) Kossuth-díjas magyar kerámiaművész, érdemes és kiváló művész, Kovács Zoltán leánya.
Élete
[szerkesztés]1902-ben Győrben született, Kovács Zoltán főreáliskolai tanár (1871. június 13. – Győr, 1912. augusztus 14.) és Heller Ilona gyermekeként. Édesapja a győri Állami Révai Főreáliskola fizikatanára volt, aki fiatalon, 41 éves korában elhunyt. [8]
Tanulmányok
[szerkesztés]Kovács Margit keramikusi tevékenységére hazai és külföldi iskolákban folytatott tanulmányok során készült fel. Jaschik Álmos magániskolájában grafikát, az Iparművészeti Iskolában porcelánfestést tanult 1924-26-ig. 1926-28 között Kende Judittal együtt Bécsben sajátította el a keramikusi mesterség alapjait, Hertha Bucher kerámiaműhelyében. Münchenben a Staatsschule für Angewandte Kunst intézményében képezte tovább magát keramikusként s ugyanitt szobrászhallgatóként plasztikai formálást is tanult. 1932-ben Koppenhágában tett tanulmányútja során funkcionális használati tárgyak készítésével ismerkedett. 1933-ban a Sevres-i Porcelángyárban a samottos figura és a porcelán zsánerfigurák mintázási technikáját sajátította el. A korongozás technikáját és az érzékeny plasztikai formálást egyesítve tanulmányai után Kovács Margit olyan alkotások sorát kezdte létrehozni, melyek szerencsésen oldották fel a képző- és iparművészeti tradicionális műfajhatárokat.
Művészi pályakép
[szerkesztés]A 30-as évek elején mintázott terrakotta kisplasztikák, reliefek és korongolt dísztárgyak alkotásával indult művészi pályája. A 30-as évek második felében stilizáltabb falképeket és folklorisztikus hatásokat asszimiláló, egyéni hangú dísztárgyakat kezdett alkotni. A geometrizáló tendencia egyre jobban kezdett érvényesülni figuráinál a korongolt forgásformák alkalmazásával. Kúpformákra egyszerűsítette a kisméretű figurákat, a nagyobb méretű alakokat pedig oszlopszerűen kezdte megformálni. A korongolt formákat dekoratív ornamentális díszítményekkel gazdagította s a fényes fedőmázak mellett megkezdte a matt mázakkal való kísérletezés színes falképek mellett realisztikus hangvételű kisplasztikákat és bravúrosan korongozott nagyméretű figurákat kezdett készíteni. Kedvelt terrakotta anyagát a hatvanas és hetvenes években samottra váltotta át és expresszívebb mintázással, vagy tömbösebb formázással egyre több új témát is feldolgozott mitológiákból, mesékből s mondákból is merítve. Kovács Margit rendkívül gazdag életműve, bensőséges emberközpontúságot sugárzó művészete egyedülálló hangot képvisel kortárs kerámiaművészetünkben.
Elismerések, megrendelések
[szerkesztés]1928-ban önálló kiállítása nyílt meg egy budapesti galériában. Ettől kezdve érett és befutott művészként tartják számon. Számos megrendelést kapott köz- és magánépületek díszítésére, kerámia faliképek, domborművek készítésére. Pályája 1945 után is töretlen maradt. Elismert és foglalkoztatott művész, 1948-ban az elsők között Kossuth-díjjal tüntették ki. Számos állami megbízást kapott. Sikeres kiállítások és elismerő díjak sora bizonyítja hazai és külföldi népszerűségét.
- 1928: Csoportkiállítás. Budapest Nemzeti Szalon
- 1930: IV. Nemzetközi Iparművészeti Kiállítás, Monza. Elismerő Oklevél
- 1933: IV. Triennale, Milánó. Ezüstérem
- 1936: V. Triennale, Milánó. Aranyérem
- 1937: Világkiállítás, Párizs. Elismerő Oklevél
- 1937: A Magyar Iparművészet Országos Egyesületének Kiállítása, Budapest. Ezüstérem
- 1938: I. Országos Iparművészeti Kiállítás, Budapest. Aranyérem
- 1938: Nemzeti Iparművészeti Kiállítás, Berlin. Aranyérem
- 1939: V. Triennale, Milánó. Ezüstérem
- 1940: VII. Nemzetközi Kiállítás, Milánó. Ezüstérem
- 1948: Kossuth-díj
- 1953: Érdemes művész
- 1958: Világkiállítás, Brüsszel. Nagydíj
- 1959: Kiváló művész
- 1962: Nemzetközi Kerámiakiállítás, Prága. Ezüstérem
- 1971: Győr díszpolgára
- 1974: Szentendre díszpolgára
- 1996: Magyar Örökség díj (posztumusz)
Főbb művei
[szerkesztés]- Korongos (1929)
- Szent György (1935)
- Kuglófmadonna (1938)
- Ádám és Éva (1941)
- Nővérek I. (1942)
- Bort, búzát, békességet (1942)
- Pólyázó Madonna (1942 körül)
- Királykisasszony (1944)
- Bárányos király (1944-1945)
- Corpus (1948)
- Anyám (1948)
- Szoptató (1948)
- Leánykérés (1948)
- Almaszedés (1952)
- Kenyérszegő (1952)
- Fonó (1953)
- Lakodalmas kályha (1953)
- Fésülködő dáma (1957)
- Halászasszonyok (1968)
- A mag (1969)
- Cantata Profana (1969)
- A nagy család
Állandó kiállítások
[szerkesztés]- Kovács Margit Állandó Kiállítás (Győr, Apáca u. 1.)
- Kovács Margit Múzeum (Szentendre, Vastagh György utca 1.)
Galéria
[szerkesztés]-
Épületkerámia a budapesti Régi posta utcában
-
Épületkerámia a budapesti Vármegye utcában
-
Mélydombormű a Hollán Ernő u. 16. falán, Budapesten
-
Mária-szobor a Budai Vár egyik polgárházán
-
Dombormű a Bécsi kapu előtt a budai Vár falán
-
Dombormű Székesfehérváron, a Vármegye utca egyik házán
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b 2017. augusztus 22., https://rkd.nl/explore/artists/300361
- ↑ a b Margit Kovacs (holland nyelven)
- ↑ a b BnF források (francia nyelven)
- ↑ a b Kovács, Margit, Margit Kovács
- ↑ 2022. december 27., https://awarewomenartists.com/artiste/margit-kovacs/
- ↑ PIM-névtérazonosító. (Hozzáférés: 2020. június 2.)
- ↑ LIBRIS, 2013. január 21. (Hozzáférés: 2018. augusztus 24.)
- ↑ https://www.gyorikonyvtar.hu/gyel/index.php/Kov%C3%A1cs_(1890-ig_Klein)_S%C3%A1muel_Zolt%C3%A1n,_dr[halott link]. Kovács (1890-ig Klein) Sámuel Zoltán, dr. (Győri Életrajzi Lexikon)
Források
[szerkesztés]- P. Brestyánszky Ilona: Kovács Margit. Budapest, Képzőművészeti Alap Kiadó Vállalata, 1976.
- Bobrovszky Ida: Kovács Margit. Budapest, Képzőművészeti Alap Kiadóvállalata, 1961.
- Petényi Katalin (szerk.): Kovács Margit gyűjtemény. Szentendre, Pest Megyei Múzeumok Igazgatósága, 1978
- Kiss Benedek: Korong Matyi álma. Budapest, Móra Ferenc Könyvkiadó, 1980.
- Képzőművészet Magyarországon [1]
- Győr Megyei Jogú Város Honlapja [2]
- Reményi Gyenes István: Ismerjük őket? Zsidó származású nevezetes magyarok (Ex Libris Kiadó, Budapest, 2000) ISBN 963-85530-3-0
További információk
[szerkesztés]- Képzőművészet Magyarországon [3]
- Kovács Margit [4]
- Kovács Margit Általános Iskola, Művelődési Központ, Kézműves SZMKI, Győr [5]
- Kovács Margit kerámiái [6] Archiválva 2007. január 4-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Magyar iparművészek
- Magyar keramikusok
- Magyar szobrászok
- Kossuth-díjasok
- A Magyar Népköztársaság Kiváló Művésze díjasok
- A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok
- Magyar Örökség díjas személyek
- Magyar nők
- Zsidó származású magyarok
- Győr díszpolgárai
- Szentendre díszpolgárai
- 1902-ben született személyek
- 1977-ben elhunyt személyek
- A Farkasréti temetőben eltemetett személyek