Korcsoma
Korcsoma (Măgura) | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Történelmi régió | Bánság |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Krassó-Szörény |
Község | Závoly |
Rang | falu |
Községközpont | Závoly (Zăvoi) |
Irányítószám | 327437 |
SIRUTA-kód | 54635 |
Népesség | |
Népesség | 494 fő (2021. dec. 1.) |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Korcsoma románul: Măgura falu Romániában, a Bánságban, Krassó-Szörény megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Karánsebestől északkeletre, Nándorhegytől délkeletre, Almafa, Mál és Závoly fekvő település.
Nevének eredete
[szerkesztés]Korcsoma neve Pesty Frigyes szerint régen Korcsmafalva volt, és állítása szerint az erdélyiek a korcsmát még az 1800-as években is korcsomának ejtették. Lipszky János Kröcsma helynév alakját használta, Korabinszkynél Kortsina, 1873-ban pedig a magyar korona országainak Helységnévtárában Krecsma alakban fordult elő.
Története
[szerkesztés]Korcsoma, Korcsona nevét 1430-ban Zsigmond király oklevele említette először Korchoma (P) in districtu Sebes formában.
1492-ben Kyrczma, 1499-ben Korchomafalva, 1503-ban Korchmafalva, 1603-ban Korczma, 1699-ben p. Kircsma, 1808-ban Kröcsma 1913-ban Korcsoma néven írták.
1430-ban Zsigmond király Bécsben kelt oklevele meghagyta a Csanádi káptalannak, hogy Volkzan fiát Jánost és többi rokonait a sebesi kerületben fekvő Bizthere, Zaboy, Vaiszlova és Korchoma falu birtokába iktassa be.
1492-ben Floka László de Kyrczma, mint szomszéd vett részt egy Macskáson végbement birtokbeiktatáson.
1499-ben a glimbokai erdő határjárásában Nagota de Korchomafalva nevű nemes embert említettek.
Egy 1585 évi oklevélben Katrina Borza Péternét Korczmafalvinak írták, aki a Mutnokiakkal volt részbirtokos.
A karánsebesi kerület 1603 évi összeírása szerint Korczma birtokosa volt Jósika Mátyás, aki 4 portáról adózott; de 1699-ben Kircsma Szörény megyében mallai Gyurma Gábor birtoka volt.
A falu azelőtt kincstári birtok volt, majd a zsupaneki oláh zászlóaljba, 1770-ben pedig az oláh–illír határőrezredhez került. Az oláh bánsági határőrezred fennállása idejében pedig az ohabai századhoz tartozott.
A trianoni békeszerződés előtt Krassó-Szörény vármegye Karánsebesi járásához tartozott.
1910-ben 744 lakosából 697 román, 40 cigány volt. Ebből 738 görög keleti ortodox volt.
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Pesty Frigyes: Szörény vármegye (II. 286)
- Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikája, Népszámlálási adatok 1850–2002 között
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.