Katalinfalva
Katalinfalva (Равни Тополовац / Ravni Topolovac) | |
Az új ortodox templom | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Tartomány | Vajdaság |
Körzet | Közép-bánsági |
Község | Bégaszentgyörgy |
Rang | falu |
Irányítószám | 23212 |
Körzethívószám | +381 23 |
Rendszám | ZR |
Népesség | |
Teljes népesség | 1137 fő (2011)[1] +/- |
Népsűrűség | 46 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 69 m |
Terület | 29,5 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
Katalinfalva weboldala | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Katalinfalva témájú médiaállományokat. |
Katalinfalva (szerbül Равни Тополовац / Ravni Topolovac, németül Kathreinfeld) település Szerbiában, a Vajdaságban, a Közép-bánsági körzetben, Bégaszentgyörgy községben.
Fekvése
[szerkesztés]Nagybecskerektől északkeletre, Bégaszentgyörgy, Vida és Bégatárnok közt fekvő település.
Története
[szerkesztés]Katalinfalva nevét alapítójáról, Kiss Miklósné Issekucz Katalinról kapta, aki a falut a 18. század végén alapította.
1793-tól 1844-ig Kiss Antal, 1844-től pedig Kiss Miklós birtoka volt.
A faluban az 1831-, 1849- és 1855-ös években nagy kolerajárvány lépett fel, majd a járvány az 1873-, és 1892-1893-as években is megismétlődött.
A falu Templom-dűlőjében feküdt egykor a hagyományok szerint Szent-Mária, mások szerint Kis-Kecskemét nevű falu, amely a török hódoltság alatt pusztult el. A helyi hagyomány szerint, a község lakosai a törökök elől menekülve, a templom környékén levő nagy kútba süllyesztették el a harangokat, melyek kincsekkel voltak tele. Ez a monda sokáig megmaradt a nép között és azelőtt Kecskemét vidékéről még kincskeresők is jöttek ide, hogy a régi Kis-Kecskemét helyét felkutassák.
1910-ben 1819 lakosából 35 magyar, 1732 német, 23 román volt. Ebből 1707 római katolikus, 81 evangélikus, 27 görögkeleti ortodox volt.
A trianoni békeszerződés előtt Torontál vármegye Nagybecskereki járásához tartozott. A második világháború után a település sváb lakóit kitelepítették.
Népesség
[szerkesztés]Demográfiai változások
[szerkesztés]1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2002 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
2454 | 2086 | 2096 | 1817 | 1656 | 1445 | 1352[2] | 1137[1] |
Etnikai összetétel
[szerkesztés]Nemzetiség | Szám | % |
Szerbek | 1191 | 88,09 |
Cigányok | 59 | 4,36 |
Horvátok | 17 | 1,25 |
Románok | 5 | 0,36 |
Magyarok | 5 | 0,36 |
Macedónok | 3 | 0,22 |
Jugoszlávok | 3 | 0,22 |
Montenegróiak | 2 | 0,14 |
Bolgárok | 1 | 0,07 |
Egyéb/Ismeretlen[3] |
Nevezetességek
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b 2011 Census of Population, Households and Dwellings in The Republic of Serbia: Ethnicity – Data by municipalities and cities. Belgrád: A Szerb Köztársaság Statisztikai Hivatala. 2012. ISBN 978-86-6161-023-3 Hozzáférés: 2017. október 9. (szerbül és angolul)
- ↑ Stanovništvo, uporedni pregled broja stanovnika 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, podaci po naseljima. (szerbül) Beograd: Republički zavod za statistiku. 2004. ISBN 86-84433-14-9 Knjiga 9
- ↑ Stanovništvo, nacionalna ili etnička pripadnost, podaci po naseljima 1. kötet. (szerbül) Belgrád: Republički zavod za statistiku. 2003. ISBN 86-84433-00-9
Források
[szerkesztés]- Borovszky Samu: Torontál vármegye