Jobbágyfalva
- Nem összetévesztendő a hasonló nevű Jobbágytelke faluval.
Jobbágyfalva (Valea) | |
Unitárius templom | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió |
Megye | Maros |
Község | Csíkfalva |
Rang | falu |
Községközpont | Csíkfalva |
Irányítószám | 547629 |
Körzethívószám | 0265 |
SIRUTA-kód | 120129 |
Népesség | |
Népesség | 622 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 583 (2011)[1] |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Jobbágyfalva (románul Valea, korábban Iobageni) falu Romániában, Maros megyében. Közigazgatásilag Csíkfalva községhez tartozik.
Fekvése
[szerkesztés]A falu Marosvásárhelytől 18 km-re keletre, Nyárádszeredától északra 3 km-re a Nyárád jobb partján fekszik.
Nevének eredete
[szerkesztés]A helyi névmagyarázatok szerint a falu az egykori betelepített Jobbágyokról kapta a nevét: („Mer a faluba valamikor mind jobbágyok voltak, a báró hozta bé.”). Sokkal valószínűbb viszont az a névmagyarázat, miszerint a falu az egykori birtokosának nevéről lett elnevezve. Ezt támasztják alá a történeti források adatai is. Az elsődleges Jobbágistwanfalwa névváltozat egy Jobbágy István nevezetű személy települését jelöli. A Jobbágy családnév ma is járatos a székelyeknél. A helységnév idővel Jobbágyfalvára rövidült.
Névváltozatok
[szerkesztés]Jobbágyfalva első fennmaradt írott szövegben való említése egy 1470-es forrásban található: Jobbagistwanfalwa (SzMA). Az ezt követő néhány más írott említései a következőek: 1470: Jobbagistwanfalwa (SzMA), 1503: Blasius toth de Jobbaghfalwa (SzMA). 1551: Jobbagyfalwa (SzMA), 1554: Jobbaghffalwa (SzMA), 1566: Maros Zékben Jobbágyfalvában. (SzMA), 1571: Jobbágyfalwa (SzTA, 184.), 1576: Jobbagyfalwa; „a gyortyan kew erdeó a gyorotyán patakatwl fogwa Jobbagy falwy erdew es eztis valla hogy erre volt valamy vlodesek az mosonyaknakys oth az hatar flwl az cyk falwyakkal” (SzTA, 184.), 1578: Jobbagyfalwa. Georgius Thott de Jobbagyfalwa (SzTA, 185.), 1603: Jobagjfalúa (SzMA), 1786: A Jobbágyfali alsó Fordulo hatar (SzT.), 1614: Jobbagyffalua (SzTA, 185.), 1634: iobagifalua (SzTA, 185.), 1851: „A határ kezdődik Mosonfalva felőll a Jobbágyfalvi Gyértyán nevű erdő belső felső szeglettyén lévő Csíkfalvával és Mosonnal kőzős hármos halomnál” (HL), 1983: Jobbágy falva (Kat). 1935: Jobageni (Kat).
A falu nevének két ejtési névváltozata van: Jobbágyfalva és Jobbágyfala. A változatok megterheltségének kérdése főként szociolingvisztikai probléma. Az előbbi változatot főként az iskolázottabb nyelvhasználó réteg használja, ill. a nyelvhasználók többsége hivatalosabb környezetben, rendszerint akkor, amikor dialektus szintű kódváltást alkalmaz a nyelvhasználó, és a köznyelvi vagy regionális nyelvet nyelvezetet használ. A Jobbágyfala ejtési változat a nyelvjárásiasabb, ezt használja a jobbágyfalvi nyelvjárást beszélők nagy többsége familiárisabb környezetben.
Érdekes megfigyelni a név különböző változataihoz kapcsolódó irányhármasságot kifejező helyhatározóragok kapcsolási módját. A nyelvjárásiasabb Jobbágyfala névváltozathoz mindig a -ba/-ba/-ból ragokat kapcsoljuk: Jobbágyfalába, Jobbágyfalába, Jobbágyfalából. A köznyelvies Jobbágyfalva alakhoz pedig minden esetben a -ra/-n/-ról ragokat: Jobbágyfalvára, Jobbágyfalván, Jobbágyfalváról. Ezeket sosem kombinálják másféleképpen a névhasználók. Ez arra utal, hogy itt tulajdonképpen nem is csupán ejtési változatokkal, hanem két névváltozattal állunk szemben.
Története
[szerkesztés]Területe már a rómaiak által is ismert volt. Határában római út maradványai láthatók, a hagyomány egy erődítményről is beszél, ahova a lakosok veszély esetén húzódtak. 1470-ben Jobbagisthwanfalwa néven említik. 1910-ben 731 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 656 lakosából 592 magyar és 64 cigány volt.
Látnivalók
[szerkesztés]- Római katolikus temploma 1874 és 1884 között épült a korábbi fatemplom helyett.
- Unitárius temploma 1938-ban épült a korábbi fatemplom helyett.
- Fatemploma 1619-ben épült, a görögkatolikusok a 18. században vásárolták a római katolikusoktól, majd 1948-ban az ortodox egyházé lett. 1990 elején leégett,[2] majd az 1990-es években újjáépítették.[3]
- A központban álló református templom.
Források
[szerkesztés]- Benkő Loránd, A Nyárádmente földrajzi nevei, A Magyar Nyelvtudományi Társaság kiadása, Budapest, 1947.
- Csíkfalva adóközségének határleírása – Vărgata, Descrierea hotarului, Direcția Generală a Archivelor Statului, Tg. Mureș, Fond. Colecția de evidență cadastrală, nr. actului 4715, anul 1851.
- Dénes-Mák László, A jobbágyfalvi római katolikus egyházközség története, Orosháza, 2008.
- Kiss Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára I–II. 4. bőv., jav. kiadás. Budapest: Akadémiai. 1988. ISBN 963-05-4567-5
- Hoffmann István, Helynevek nyelvi elemzése, Tinta Könyvkiadó, Budapest, 2007.
- Jobbágyfalva adóközség katasteri telekkönyve – Registru cadastral financiar, Valea, Direcția Generala a Archivelor Statului, Tg. Mures, Fond. Colecții de evidență cadastrală, nr. inventar 986, nr. actului 4629, an 1893.
- Jobbágyfalva adóközség katasteri telekkönyve – Registru cadastral financiar, Valea, Direcția Generala a Archivelor Statului, Tg. Mures, Fond. Colecții de evidență cadastrală, nr. inventar 986, nr. actului 4637, an 1935.
- Orbán Balázs, Székelyföld leírása történelmi, régészeti, természetrajzi s népismereti szempontból, IV, Europai Idő Kiadó, Sepsiszentgyörgy, 1991
- A magyar nyelv történeti-etimológiai szótára II. (H–O). Főszerk. Benkő Loránd. Budapest: Akadémiai. 1970.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Maros megye. adatbank.ro
- ↑ Váradi Péter Pál, Lőwey Lilla: Erdély - Székelyföld - Felső-Nyárád vidéke. PéterPál Könyvkiadó, 2008.
- ↑ marosszek.ro. [2012. szeptember 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. február 7.)