Jonphjong-szigeti incidens
Jonphjong-szigeti incidens | |||
Az incidens eseményeinek térképe | |||
Időpont | 2010. november 23. | ||
Helyszín | Jonphjong-sziget, Ongdzsin, Incshon, Dél-Korea | ||
Eredmény | Dél-koreai lakosság kiköltöztetése Jonphjongból.[1] Feszültség növekedése a két ország közt | ||
Szemben álló felek | |||
Parancsnokok | |||
Veszteségek | |||
| |||
A Wikimédia Commons tartalmaz Jonphjong-szigeti incidens témájú médiaállományokat. |
A Jonphjong-szigeti incidensre 2010. november 23-án került sor, amikor észak-koreai katonák ágyútűz alá vették a dél-koreai hadsereg egyik támaszpontját, a Jonphjong-szigetet, amelyet az 1953-ban kötött fegyverszüneti egyezmény óta Észak-Korea magának követel. 1953 óta ez volt a legnagyobb incidens, amely a két Korea között lezajlott.
Az incidens
[szerkesztés]Kék: Az ENSZ által 1953-ban kijelölt határvonal
Piros: Az Észak-Korea által 1999-ben egyoldalúlag kinyilatkoztatott határvonal.
1953 utáni incidensek a két Korea között |
---|
Koreai határkonfliktus (1966 - 1969) · „Kék Ház” hadművelet · Kangnungi incidens · Joszu · Jonphjong (1) · Tecshong · Jonphjong (2) · Jonphjong (3) |
Az 1500 lakosú sziget a dél- és észak-koreai határ közvetlen közelében található. Habár az koreai háborút lezáró 1953-as fegyverszüneti egyezmény értelmében a sziget Dél-Korea birtokában maradt, Észak-Korea mind a mai napig magának követeli. Emiatt a sziget térségében már négy kisebb tengeri incidensre is sor került 1999 óta.
2010. november 23-án a szigeten levő támaszpont katonasága hadgyakorlatot tartott, amikor hely idő szerint 14:34-kor észak-koreai tüzérség vette tűz alá a szigetet. Az ágyúzás megközelítőleg egy órán át tartott, az észak-koreaiak megközelítőleg 170 lövedéket lőttek a szigetre, ez alatt több ház is kigyulladt és lángra kapott egy domboldal növényzete is.[5] A civil lakosságot azonnal óvóhelyre szállították, a dél-koreai katonák pedig K9 Thunder önjáró lövegekkel viszonozták a tüzet. A harcban két dél-koreai katona és két civil életét vesztette, továbbá 15 katona és három polgári személy megsérült, 19 lakóház pedig leégett. A dél-koreai lövegeknek állítólag 5 észak-koreai katona esett áldozatul.
A támadás alatt a déliek F–16-os repülőgépeket küldtek a térségbe, amelyek azonban nem avatkoztak bele a harcba.[6]
Az incidens után mindkét országban rendkívüli katonai készültséget hirdettek. I Mjongbak dél-koreai elnök egy földalatti bunkerben rendkívüli ülést tartott. Az államfő kemény fellépést ígért Észak-Korea ellen, de ugyanakkor kifejezte, hogy mindent megtesz azért, hogy a helyzet ne súlyosbodjon.
Az észak-koreai kormány képviselője, Kim Mjongcshol azt nyilatkozta, hogy a támadás jogos önvédelem volt. Szerinte Dél-Korea kezdte a tűzpárbajt azzal, hogy a lőgyakorlat során néhány déli lövedék észak-koreai felségvizekre hullott. Dél-Korea ezt tagadja.[7] Kim Mjongcshol kijelentette, hogy az észak-koreai vezetés az atombomba bevetését sem tartja kizártnak "szükség esetén".
Az incidens után a dél-koreai kormányt számos kritika érte, amiért a háborútól tartva nem rendelte el az északi partvidék bombázását. A bírálatok hatására a védelmi miniszter lemondott.[8]
Az Egyesült Államok a Dél-Korea iránti támogatásának demonstrálására november 28. és december 1. között közös hadgyakorlatot tartott a Sárga-tengeren.[9] A hadgyakorlatra válaszul Észak-Korea föld-föld és föld-levegő rakétákat helyezett kilövőállásba, kijelentve, hogy amennyiben az amerikai–dél-koreai csapatok megsértik felségterületét, azonnal katonai csapást hajt végre.[10]
Nemzetközi reakciók
[szerkesztés]Amerikai Egyesült Államok elítélte az Észak-Korea által végrehajtott támadást és felszólította Phenjant, hogy hagyjon fel a háborús provokációval. Washington hangsúlyozta, hogy elkötelezett Dél-Korea védelmében és a térség katonai egyensúlyának fenntartásában.
Oroszország önmérsékletre szólította fel a feleket és kihangsúlyozta, hogy a két ország közti vitákat diplomáciai úton kell megoldani.
Kína külügyminisztériuma szerint mindkét országnak többet kéne tennie a békéért. A kínai külügyminiszter kihangsúlyozta, hogy folytatni kéne az Észak-Korea nukleáris leszerelését célzó tárgyalásokat.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ „China calls for emergency talks amid Korea crisis”, BBC News, 2010. november 28. (Hozzáférés: 2010. december 5.)
- ↑ 연평도 포격당시 북한군 5명 전사...'영웅'칭호 받아. 조선일보, 2010. december 28.
- ↑ 김정은, 연평도 포격 사망 5명에 영웅 칭호
- ↑ “연평도 대응사격 북한군 5명 사망… 김정은, 영웅칭호”
- ↑ Archivált másolat. [2010. november 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. november 24.)
- ↑ http://www.hirtv.hu/kulfold/?article_hid=349354[halott link]
- ↑ Archivált másolat. [2010. december 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. november 24.)
- ↑ http://www.hirtv.hu/kulfold/?article_hid=349869[halott link]
- ↑ http://www.hirtv.hu/kulfold/?article_hid=349565[halott link]
- ↑ Archivált másolat. [2010. november 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. november 29.)