Szelec
Szelec (Selec) | |
A község látképe | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Kerület | Trencséni |
Járás | Trencséni |
Rang | község |
Első írásos említés | 1439 |
Polgármester | Dr. Stanislav Svatik |
Irányítószám | 913 36 |
Körzethívószám | 032 |
Forgalmi rendszám | TN |
Népesség | |
Teljes népesség | 1007 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 40 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 323 m |
Terület | 24,80 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
Szelec weboldala | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Szelec témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Szelec (1891-ig Szelcz, szlovákul Selec) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Trencséntől 13 km-re délre fekszik.
Története
[szerkesztés]A települést 1439-ben „possessio seu villa Selcz” néven említik először. 1549-ben 20 jobbágytelek található a faluban, ahol 20 jobbágy és 6 zsellércsalád élt. 1598-ban 37 háza volt a településnek. 1623-ban 15 jobbágytelek és 29 zsellérház állt a községben, a lakosság száma eszerint két-háromszáz főre tehető. 1724-ben az első népszámlálás szerint 122 házában 778 lakos élt. 1742-ben Anton Rezner papírgyárat alapított itt. A községben volt vízimalom és faüzem is.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „SZELECZ. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura Gróf Illésházy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Inovetz hegye alatt, Krivosdhoz közel; határja jól termő.”[2]
1831-ben kolerajárvány pusztított, melynek számos áldozata volt a lakosság köréből.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Szelecz, falu, Trencsén vmegyében, Beczkóhoz keletre, 1 1/2 órányira a hegyek közt. Földje sovány, de erdeje roppant. Lakosi, kik 768 kath., 110 evang., 9 zsidóra mennek, az itt folyópatakban pisztrangot fognak. Kath. paroch. templom. F. U. a dubniczai uradalom. Ut. p. Trencsén.”[3]
1866-ban ismét kolerajárvány pusztította. 1900-ban 120 házában 896 lakos élt. A trianoni békéig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott.
Népessége
[szerkesztés]1880-ban 741 lakosából 708 szlovák, 2 egyéb anyanyelvű és 31 csecsemő volt. Ebből 594 római katolikus, 129 evangélikus és 18 zsidó vallású.
1910-ben 968 lakosából 943 szlovák, 19 német, 6 magyar anyanyelvű volt.
2001-ben 949 lakosából 946 szlovák volt.
2011-ben 1002 lakosából 942 szlovák, 6 cseh, 1 orosz, 2 egyéb és 51 ismeretlen nemzetiségű volt.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Szent Bertalan tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1780-ban épült klasszicista stílusban, a korábbi templom helyén.
- Határában terül el a 37 hektáros Inóci tájvédelmi körzet.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Források
[szerkesztés]- 2019 Selec - Obraz mnohých generácií