Szomolnokhuta
Szomolnokhuta (Smolnícka Huta) | |
Szomolnokhuta katolikus temploma | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Kerület | Kassai |
Járás | Gölnicbányai |
Rang | község |
Első írásos említés | 1681 |
Polgármester | Marián Pohly |
Irányítószám | 055 65 |
Körzethívószám | 053 |
Forgalmi rendszám | GL |
Népesség | |
Teljes népesség | 485 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 12 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 495 m |
Terület | 37,33 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
Szomolnokhuta weboldala | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Szomolnokhuta témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Szomolnokhuta (szlovákul: Smolnícka Huta, németül: Schmölnitze Hütte) falu Szlovákiában, a Kassai kerület Gölnicbányai járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Gölnicbányától 22 km-re délnyugatra, a Szomolnok-patak partján.
Története
[szerkesztés]A mai település környékén már évszázadok óta bányák működtek, ahol főként rézércet bányásztak. 1671-től a terület a Királyi Kamarához tartozott. 1681-ben említik először, nevét a Szomolnok-patakról kapta, amely mellett fekszik. A patak neve a szláv smola (= gyanta) főnévből ered. A Csáky család birtoka volt, lakói bányászok, kohászok voltak.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „SZOMOLNOKI HUTA. Szepes Várm. földes Ura a’ Kir. Kamara.”[2]
Önálló községként 1828-óta szerepel az összeírásokban, akkor 189 házában 1368 lakos élt. A falunak fémfeldolgozáshoz szükséges ipara volt, hámorai működtek, ahol rezet, ólmot, higanyt, ezüstöt dolgoztak fel.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Szomolnok-Hutta, Szepes vmegyében, egy részét teszi Szomolnoknak, 1437 kath. lak., s egy paroch. templommal.”[3]
A hámorok helyett 1863-ban nagyolvasztót építettek. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Gölnicbányai járásához tartozott.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 1189-en, többségében németek lakták, jelentős szlovák és magyar kisebbséggel.
2001-ben 508 lakosából 427 szlovák, 41 német volt.
2011-ben 466 lakosából 413 szlovák, 22 német és 18 cigány.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Szűz Mária mennybemenetele tiszteletére szentelt temploma neoromán stílusban épült 1751-ben. Tornyát 1924-ben átépítették.
További információk
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar országnak leírása | Országleírások | Kézikönyvtár. www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. május 17.)
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.