Paulinyi Oszkár
Paulinyi Oszkár | |
Született | Garamszeg |
Elhunyt | 1982. május 1. (82 évesen)[2] Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Szülei | Paulinyi Dániel Stollmann Malvin Éva |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Magyar Királyi Pázmány Péter Tudományegyetem (1917–1922) |
Sírhelye | Farkasréti temető (43/3-1-27)[3][4] |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Paulinyi Oszkár (Garamszeg, 1899. december 28. – Budapest, 1982. május 1.)[5] történész, levéltáros.
Élete
[szerkesztés]Paulinyi Dániel és Stollmann Malvin Éva gyermekeként született. Középiskolai tanulmányait a Selmecbányai Ágostai Hitvallású Evangélikus Főgimnáziumban kezdte, majd 1913-tól a Besztercebányai Ágostai Hitvallású Evangélikus Főgimnáziumban folytatta, ahol 1916-ban érettségi vizsgát tett.[6] Egyetemi tanulmányait az Eötvös József Collegium tagjaként a Magyar Királyi Pázmány Péter Tudományegyetemen végezte történelem–latin szakon. 1922-ben magyar művelődéstörténetből doktorált. 1922–1923-ban két féléven át a bécsi és a berlini egyetemen tanult. Németországban kutatásokat folytatott az augsburgi Fugger-levéltárban. 1923-ban a Magyar Országos Levéltár allevéltárnoka lett. 1930–1946 között a bécsi levéltárakhoz kirendelt magyar küldött volt. 1947–1949-ben a Szovjet Tudományos Akadémia megbízásából szervezett bécsi kutatásokban vett részt. 1949–1955 között a Magyar Országos Levéltár előadója, osztályvezetője, majd kamarai levéltárának referense volt. 1955–1959-ben vezette az MTA általa megszervezett csehszlovákiai társadalomtudományi kutatócsoportot. 1957-től az MTA Történettudományi Intézetének munkatársa, 1960-tól nyugalomba vonulásáig (1970) főmunkatársa volt.
1957-től a történelemtudomány kandidátusa, majd 1983-ban posztumusz doktora. Főként késő középkori magyar gazdaságtörténettel és a magyar pénzverés és bányászat történetével foglalkozott. Elsőként dolgozta fel a magyar arany- és ezüsttermelés történetét.
A Farkasréti temetőben nyugszik, sírja 2004-től védett.[7]
Családja
[szerkesztés]Első házastársa Chovan Márta volt, Chován Ödön és Furgyik Ilona lánya, akit 1924. január 21-én Rákospalotán vett nőül.[8] Később elváltak. 1941. február 20-án Szegeden feleségül vette dr. Szücs Mária Ilona (1909–?) egyetemi tanársegédet.[9]
Gyermekei dr. Paulinyi Zoltán (1924–?) és dr. Paulinyi Ákos (1929–) történész.[5]
Művei
[szerkesztés]- A sóregále kialakulása Magyarországon. Századok. (1924)
- Iratok Kassa sz. kir. város 1603-1604-ben megkísérelt rekatolizálásának történetéhez. Magyar Protestáns Egyháztörténeti Emlékek XIV. Budapest, 1930
- Magyarország aranytermelése a XV. század végén és a XVI. század derekán. Gr. Klebelsberg Kunó Magyar Történetkutató Intézet Évkönyve, 1936
- Ipar, kereskedelem. Magyar Művelődéstörténet II. Budapest, 1939
- A Helytartótanács levéltára (1954)
- Bécsi levéltárakból kiszolgáltatott iratok (1956)
- A garam-vidéki bányavárosok lakósságának lélekszáma a 16. század derekán (1958)
- Tulajdon és társadalom a garam-vidéki bányavárosokban (1962)
- A magyar kamara városi bizottsága 1733-1772. (1963)
- A vállalkozás kezdeti formái a feudáliskori nemesércbányászatban. Budapest, 1966
- A bányavállalkozók személyi köre a selmeci bányagazdaságban a XVI. század derekán. Budapest, 1967
- A körmöcbányi kamara 1434-1435 évi számadása (1972)
- Nemesérctermelésünk és országos gazdaságunk általános alakulása a bontakozó és a kifejlett feudalizmus korszakában. Századok, 1977
- Stav a rozšírenie remeselného železiarstva v Karpatskej kotline v období 1500-1650. (2002)
- Gazdag föld - szegény ország. Tanulmányok a magyarországi bányaművelés múltjából. (2005)
Irodalom
[szerkesztés]- Heckenast Gusztáv - Szabad György - Székely György: P. O. Történelmi Szemle 1984/ 3.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2024. július 10.)
- ↑ BnF források (francia nyelven)
- ↑ https://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/adattar.html
- ↑ https://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/nevmutato.html
- ↑ a b Gyászjelentése. (Hozzáférés: 2021. augusztus 17.)
- ↑ Iskolai értesítők, Besztercebánya - Besztercebánya, 1916
- ↑ Nemzeti Örökség Intézete
- ↑ Házasságkötési bejegyzése a rákospalotai polgári házassági akv. 10/1924. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2021. augusztus 17.)
- ↑ Házasságkötési bejegyzése Szücs Mária Ilonával a szegedi polgári házassági akv. 91/1941. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2021. augusztus 17.)
Források
[szerkesztés]- Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3
- csemadok.sk
- Történelmi Szemle 1984/3