Sándor Erzsi (újságíró)
Sándor Erzsi | |
Született | Sándor Erzsébet 1956. december 3. (67 éves)[1] Budapest[2] |
Művészneve | Sándor Erzsi |
Állampolgársága | magyar |
Gyermekei | Juhász Lujza |
Foglalkozása | |
Iskolái | Színház- és Filmművészeti Főiskola (1976–1980, színészet) |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Sándor Erzsi, születési neve: Sándor Erzsébet (Budapest, 1956. december 3. –) magyar újságíró, rádiós riporter, műsorvezető és szerkesztő, illetve színházi sajtóreferens, aki pályáját színésznőként kezdte.
Életútja
[szerkesztés]Anyai ágon zsidó családba született, sok családtagját a holokauszt során meggyilkolták. Apja a születése napján disszidált, így édesanyja nevelte. 1980-ban diplomázott a Színház- és Filmművészeti Főiskola színész szakán Simon Zsuzsa osztályában.[3] Ezt követően a Miskolci Nemzeti Színházhoz szerződött, majd 1983-tól 1994-ig a kecskeméti Katona József Színházban játszott. Ezután elhagyta a pályát, de továbbra is elsősorban kulturális témákkal foglalkozott.
1992-ben kezdett el riporterként dolgozni a Magyarországról jövökben,[4] 1993–1994-ben pedig a Petőfi Rádió Zene-szó című délelőtti és a Kossuth Rádió kulturális műsoraiban volt hallható. 1994-től már szerkesztő-műsorvezető volt a Magyar Rádiónál, kulturális és esélyegyenlőségi tematikájú műsorokban. Többek között ilyen volt a szombat délelőttönként Fodor Jánossal közösen vezetett Party című beszélgetős műsor is. 2010–2011-től kevesebb munkát kapott. Ekkor kereste meg Vajda Róbert, aki egy kocsmában rendezte a Lüszisztraté című Arisztophanész-dráma felújított változatát egy alternatív színjátszó társulattal, a darab címszerepének eljátszására. Másfél évig futott az előadást, ami ez idő alatt negyvenszer ment le. 2013-ban elbocsájtották a rádiótól. Ezután alkalmi feladatokat vállalt a Klubrádiónál.
Az 1990-es évek közepétől újságíróként is dolgozott. A 168 Óra közéleti hetilapnál, a Mozgó Világ folyóiratnál, 1999-től a Népszabadság hétvégi mellékletében jelentek meg interjúi, tárcái, tévékritikái, színházi írásai és riportjai, 2000-től pedig a Premier színházi magazin számára készített tárcákat, portrékat, interjúkat.
2013-tól Puskás Tamás, a Centrál Színház igazgatója felkérte, hogy segítse a színház kommunikációját. Így itt szervezte meg a szociális tematikákat feldolgozó első két „történetfelolvasó maratont”: 2014-ben a Holokauszt és a családom estet,[5] 2015-ben a gyerekek elleni erőszak témakörben.[6] 2017-ben „Szüléstörténetek” címmel már a Pesti Magyar Színházban zajlott az esemény,[7] aminek ettől az évtől kezdve sajtóreferense.[8][9]
2013-ban és 2016-ban jelent meg egy-egy életrajzi ihletettségű könyve a Park Kiadónál. Az előbbi, a Szegény anyám, ha látnám fia (Juhász Tomi) és saját történetét dolgozza fel. Az utóbbi, az Anyavalya „anyaregény”, amelynek epizódjait történelmi események keretezik. 2019-ben jelent meg szintén a Park Kiadónál harmadik kötete, a Meddig jössz című vidéki színházi-szerelmes regény – főszereplője, Lili már korábbi tárcáiban, novelláiban megszületett, története pedig a ’90-es évek vidéki színházairól és a színészi életforma buktatóiról és örömeiről szól, amit Presser Gábor és Sztevanovity Dusán Csak dalok című lemezének szövegei tagolnak.[10]
Két gyermeke van, Juhász Lujza[11] és Tamás.
Fontosabb színpadi szerepei
[szerkesztés]A Színházi adattárban regisztrált bemutatóinak száma szereplőként 2017. szeptember 5-i lekérdezéskor: 32[12]
- Carlo Goldoni, Mészöly Dezső: Csetepaté Chioggiában – Lucietta (rendező: Major Tamás; Miskolci Nemzeti Színház, 1982)[13]
- Gyárfás Miklós: Képzelődők – Zágoniné (rendező: Angyal Mária; Katona József Színház, Kamaraszínház, 1986)
- Sławomir Mrożek, : A nagykövet – A nagykövet felesége (rendező: Bodolay Géza; Katona József Színház, Kamaraszínház, 1990)
- Arisztophanész, Arany János, Pajzs Miklós: Lüszisztraté avagy a hálófülkék forradalma – Lüszisztraté (rendező: Vajda Róbert; Salto Mor(t)ale Társulat, kocsmaszínház, 2010)[14]
Rádiós munkássága
[szerkesztés]- Magyarországról jövök (riporter 1992)
- Gondolat-jel, Kékharisnya magazin, Szombat délelőtt, Színházi magazin (riporter 1993/1994)
- Zene-szó (riporter 1993/1994, szerkesztő-műsorvezető 1994–1997)
- Party (műsorvezető 1994-től)
- Petőfi Délelőtt (szerkesztő-műsorvezető 1994–1997)
- Kossuth - Szombat Délelőtt (műsorvezető 1994–1997)
- Kossuth Krónika reggeli kulturális magazin (szerkesztő-műsorvezető 1994–1997)
- Esti Randevú 5 perccel 7 után[15] beszélgető műsor a Centrál Kávéházban (havonta kétszer, 2004–2012)
- Tandem
- Kupé (szerkesztő)
- Kulissza
- Kérjen lehetetlent
- Új lenyomat
Könyvei
[szerkesztés]- Szegény anyám, ha látnám (Park Kiadó, 2013)
- Anyavalya (Park Kiadó, 2016)
- Meddig jössz (Park Kiadó, 2019)
Díjak
[szerkesztés]- Toleranciadíj – I. díj, nyomtatott sajtó, Autonómia Alapítvány (1995)[16]
- Toleranciadíj – III. díj, rádió, Autonómia Alapítvány (Ránki Júliával a Csiga Háza I-II. Más-sáv című műsorért, MR Petőfi rádió, 1998)[17]
- Toleranciadíj – Egyforintos díj, a rádiós műfaj különdíja, Autonómia Alapítvány (1999)[18][19]
- MR nívódíj (2002)
- Hüpatia-médiadíj, a nők és férfiak társadalmi egyenlőségéért a magyar sajtóban (a 2012-ben elhangzott Kramer kontra anyaság és Tiltakozó rendezvény a kényszerláthatás ellen riportjaiért, 2013)[20]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Erzsi Sándor, https://www.csfd.cz/tvurce/344673/
- ↑ Petőfi Irodalmi Múzeum. (Hozzáférés: 2020. június 11.)
- ↑ Sándor Erzsébet, szfe.hu - (hozzáférés: 2017. szeptember 5.)
- ↑ Rádió-dokumentumok 1992 (Galántai György interjú, kérdező: Sándor Erzsi, Kossuth Rádió, Magyarországról jövök, CD 14.28. Rádió-dokumentum - 1992.06.18.) Artpool (hozzáférés: 2017. szeptember 6.)
- ↑ Bernáth László: Közelkép - Mégis sokan segítettek Archiválva 2017. szeptember 6-i dátummal a Wayback Machine-ben, Népszava.hu - 2014. május 16.
- ↑ Pálos Máté: Végül a szüzességemet nem vette el, origo.hu - 2015. április 10.
- ↑ Szüléstörténetek – felolvasó maraton a Pesti Magyar Színházban, artnews.hu - 2017. április 24.
- ↑ Társulat. pestimagyarszinhaz.hu. [2016. november 21-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Társulat. pestimagyarszinhaz.hu. [2017. július 4-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Szegvári Katalin: Ismerős hangok - vendég Sándor Erzsi, akivel új könyvéről beszélgetünk: Színház az egész világ... ez lehetne a mottója a Meddig jössz c. kötetnek, radiobezs.hu - 2019. június 18.
- ↑ Zacc: Fiatal filmes arcok - Földes Eszter interjú. filmpont.hu ("eredeti": bpfe.eclap.eu), 2009. február 9. [2010. június 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 21.)
- ↑ Színházi adattár. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. (Hozzáférés: 2024. augusztus 24.) – Előadások adatbázisa[halott link]
- ↑ Kovács Dezső: Kiteregetve A Chioggiai csetepatéról, szinhaz.net – 2009. május 8.
- ↑ MGP: Arisztophánész, nol.hu - 2010. szeptember 15.
- ↑ ’’Esti Randevú 5 perccel 7 után’’ - a Centrálban Archiválva 2020. november 24-i dátummal a Wayback Machine-ben, terasz.hu - 2005. (hozzáférés: 2017. szeptember 5.)
- ↑ A Tolerancia Díj / A Tolerancia díj nyertesei 1992-2001. [2002. február 24-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Az Autonómia Alapítvány által alapított Tolerancia Díj '98-as díjazottjai, Beszélő
- ↑ Az Autonómia Alapítvány által alapított Tolerancia Díj 1999-es díjazottjai, Beszélő 4. évfolyam 12. szám, beszelo.c3.hu - 1999.
- ↑ MTI: Átadták a Tolerancia-díjakat, origo.hu - 1999. december 10.
- ↑ Ez az, csajok! A HÜPATIA Média Díj nyertesei Archiválva 2017. szeptember 6-i dátummal a Wayback Machine-ben, huppa.hu - 2013. május 8.
Források
[szerkesztés]- Sándor Erzsébet Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (mek.oszk.hu)
- MTI Ki kicsoda 2009. Szerk. Hermann Péter. Budapest: Magyar Távirati Iroda. 2008. 948. o. ISBN 978-963-1787-283
- Sándor Erzsi a Kék Művészügynökség és Produkciós Iroda honlapján
- JNA24 médiafigyelő Kupé regi.sofar.hu
- „Szegény anyám, ha látnám”: vak fiával közösen írt könyvet Sándor Erzsi, atv.hu, 2013. december 14.
- Matkovich Ilona: "A végén bekérdez valamit" Sándor Erzsi elbocsátott rádiós portré, MagyarNarancs 2013/24., magyarnarancs.hu - 2013. június 31.
- Forgács Iván: Aki magyar akar lenni, nol.hu - 2014. február 14.
- Sallai László: Mit szólna ehhez anyád? – Sándor Erzsi-interjú, librarius.hu - 2016. július 1.
- Forgách Kinga: Sándor Erzsi: Nagyon nagy sokk, amikor az ember életében először beszél úgy a gyerekeivel, mint az anyja Archiválva 2017. február 24-i dátummal a Wayback Machine-ben, Könyves blog, 2016. június 7.
- Anyaregény őszinteséggel és humorral, atv.hu, 2016. június 27.
További információk
[szerkesztés]- Szerzők: Sándor Erzsi, park.libricsoport.hu
- Molière: Tudós nők fekete-fehér, magyar színházi közvetítés, 1980 (Közvetítés az Ódry Színpadról Molière vígjátékának legendás főiskolai vizsgaelőadása Major Tamás rendezésében.), nava.hu - 2014. szeptember 1.
- Videó: Sándor Erzsi és a közszolgálati rádió, Presszó-videó, nol.hu - 2013. június
- Krausz Viktória: A levegő hiánya - Sándor Erzsi zokogás helyett írt, vasarnapihirek.hu - 2016. június 18.
- Sándor Erzsi, hirtv.hu - 2016. november 17.