Šiaulių valsčius
55°55′š. pl. 23°19′r. ilg. / 55.92°š. pl. 23.32°r. ilg.
Šiaulių valsčius | |
---|---|
Laikotarpis: 1522 – 1950 m. | |
Apytikrė valsčiaus vieta dabartinės Lietuvos žemėlapyje | |
Adm. centras: | Šiauliai, Vinkšnėnai (1868), Sutkūnai (1877?–1915) |
Žemaitijos seniūnija | XVI a. vidurys Šiaulių apskritis (XVIII a. pabaiga) |
Kauno gubernija | Šiaulių apskritis (1861–1915) |
Šiaulių apskritis (1919–1940) | |
Ostlandas | Šiaulių apskritis (1941–1944) |
Lietuvos TSR | Šiaulių apskritis (1944–1950) |
Šiaulių valsčius (rus. Шавельская волость, taip pat Sutkūnų valsčius) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Šiauliai (carmečiu – Vinkšnėnai ir Sutkūnai).
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Nuo XV a. Šiaulių valsčius (pavietas) priklausė Lietuvos didžiajam kunigaikščiui.[1] 1522 m. minimas LDK Šiaulių valsčius, įsikūręs buvusios Šiaulių žemės teritorijoje. 1524 m. birželio 11 d. Ldk Žygimanto Senojo raštu Šiaulių valsčius (pavietas) perduotas valdyti Vilniaus vyskupui Jonui. 1531 m. minimas Šiaulių vaitas Laurynas. 1667 m. paviete buvo 75 bajorų dūmai. Iki XVIII a. valsčius priklausė Šiaulių ekonomijai. XVIII a. pabaigoje valsčius panaikintas.
Atkurtas 1861 m. panaikinus baudžiavą, faktiškai pradėjo veikti 1864 m. Kauno gubernijoje.[2] Valsčiui priklausė Bridai, Kėbliai, Sutkūnai, Vinkšnėnai, Jurgeliškė, Mėsmedis, Smilgiai, Stirvaičiai, Aukštrakiai, Pakarčiūnai, Masiuliškės, Vijoliai ir Balių vienkiemis. Sutkūnų kaime caro valdžia įkūrė valsčiaus centrą, kuris administravo visą Gubernijos dvaro teritoriją. Valsčiaus reikalams 1864–1865 m. pastatytas ilgas medinis namas, kurio vienoje pusėje įsikūrė valsčiaus administracija. Dirbo 5 aukštesnės valdžios skirti žmonės viršaitis, raštininkas, policininkas, taikos teisėjas ir mokytojas. Visi tarnautojai buvo iš kitur atvykę rusai. Draudė kalbėti lietuviškai. Dvarininkai ir bajorai valsčiui nebuvo pavaldūs.[3]
Valsčius veikė visu XX a. tarpukariu. Po 1923 m. 1 vietovė prijungta iš Gruzdžių valsčiaus. Šiaulių valsčius galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Šiaulių rajonui (13 apylinkių).
Valsčiaus istorija | |||||
---|---|---|---|---|---|
Metai | Plotas, km² | Gyventojų sk. | Ūkių sk. | Suskirstymas | Gyvenvietės |
1877 m. | 6112 | 539 kiemai [4] | 3 seniūnijos | 58 | |
1923 m.[5] | 437 | 11 497 | 2408 | ||
1932 m. | 348 | 10061 | 15 seniūnijų [6] | ||
1949-01-01 (išsamiau) |
407 | 13 apylinkių [7] |
Vadovai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Suskirstymas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Pagrindinė gyvenvietė | Seniūnija, 1932 m.[9] | Apylinkė, 1949 m.[10] |
---|---|---|
Aleksandrija | Aleksandrijos seniūnija | - |
Andrijava | Andrejavos seniūnija | - |
Aukštelkė | Aukštelkių seniūnija | Aukštelkės apylinkė |
Bertužiai | - | Bertužių apylinkė |
Bridai | Bridų seniūnija | Bridų apylinkė |
Daušiškiai | Daušiškių seniūnija | Daušiškių apylinkė |
Džiuikiai | Džiuikų seniūnija | Džiuikių apylinkė |
Ilgviečiai | Ilgviečių seniūnija | - |
Kairiai | Kairių seniūnija | Kairių apylinkė |
Kirbaičiai | Kirbaičių seniūnija | Kirbaičių apylinkė |
Kužiai | Kužių seniūnija | Kužių apylinkė |
Lieporiai | - | Lieporių apylinkė |
Lingailiai | - | Lingailių apylinkė |
Lukšiai | - | Lukšių apylinkė |
Mikailaičiai | Mikailaičių seniūnija | - |
Radviliai | Radvilių seniūnija | - |
Šapnagiai | Šapnagių seniūnija | Šapnagių apylinkė |
Verduliai | Verdulių seniūnija | - |
Vinkšnėnai | Vinkšnėnų seniūnija | Vinkšnėnų apylinkė |
Iš viso: | 15 seniūnijų | 13 apylinkių |
Gyventojai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Tautinė sudėtis
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]1923 m. gyveno 11 497 žmonės:[11]
- Lietuviai - 97,31% (11188);
- Rusai - 1,6% (185);
- Latviai - 0,43% (49);
- Žydai - 0,19% (22);
- Vokiečiai - 0,16% (18);
- Lenkai - 0,1% (12);
- Baltarusiai - 0,03% (4);
- Kiti - 0,17% (19).
Žymūs žmonės
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Valsčiuje gimę žymūs žmonės | |||
---|---|---|---|
Gimimo metai | Gimimo vieta | Žmogus | Mirties metai |
1863 | Juodžiai | Naftalis Fridmanas, žydų politikas ir advokatas | 1921 |
1903 | Vaišnoriai | Stasys Lūšys, ekonomistas | 1980 |
1908 | Juodinkiai | Antanas Lešinskas, agronomas | 1976 |
1917 | Žeimiai | Anastazas Janulis, pasipriešinimo dalyvis | 1989 |
1920 | Voveriškiai | Vaclovas Dargužas, veterinaras | 2009 |
1942 | Pykuoliai | Jurgis Juozapaitis, kompozitorius |
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ Žemaitijos seniūnija(parengė Edvardas Gudavičius). Visuotinė lietuvių enciklopedija (tikrinta 2021-10-05).
- ↑ Памятная книжка Виленскаго генералъ губернаторства на 1868 годъ. – Санктпетербургъ, Витебский губернский статистический комитет, 1868. // PDF 151 psl.
- ↑ Steponas Balčiūnas. Brydė Saulės žemėje. Šiauliai, Saulės delta, 2010 m., 41 psl.
- ↑ Волости и важнѣйшiя селенiя Европейской Россiи. Выпускъ V. – Изданiе Центральнаго Статистическаго Комитета, Санктпетербургъ, 1886. // PDF 28 psl. (paaiškinimas apie duomenų rinkimą I tome).
- ↑ Lietuvos apgyventos vietos: pirmojo visuotinojo Lietuvos gyventojų 1923 m. surašymo duomenys. Kaunas: Finansų ministerija. Centralinis statistikos biūras, 1925.
- ↑ Savivaldybių žinynas („Savivaldybės“ redakcijos leidinys). – Kaunas, Spindulys, 1932. // 692–715 psl.
- ↑ Lietuvos TSR administratyvinis-teritorinis padalinimas pagal 1949 m. sausio 1 d. padėtį. Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo informacijos-statistikos skyrius. – Vilnius, Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo leidinys, 1949. // psl. 129
- ↑ Savivaldybių žinynas („Savivaldybės“ redakcijos leidinys). – Kaunas, Spindulys, 1932. // 699 psl.
- ↑ Savivaldybių žinynas („Savivaldybės“ redakcijos leidinys). – Kaunas, Spindulys, 1932. // 712–713 psl.
- ↑ Lietuvos TSR administratyvinis-teritorinis padalinimas pagal 1949 m. sausio 1 d. padėtį. Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo informacijos-statistikos skyrius. – Vilnius, Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo leidinys, 1949. // psl. 133
- ↑ 1923 m. surašymo duomenys