Bresto tvirtovė
52°4′55.2″ š. pl. 23°39′28.8″ r. ilg. / 52.082000°š. pl. 23.658000°r. ilg.
Bresto tvirtovė (blrs. Брэсцкая крэпасць, rus. Брестская крепость) – XIX a. tvirtovė Bresto mieste prie Muchaveco ir Vakarinio Bugo upių santakos Baltarusijos ir Lenkijos pasienyje. Anksčiau vadinta Brest-Litovsko tvirtove (nuo miesto pavadinimo lenk. Brześć Litewski).
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Tvirtovės statyba vyko nuo 1833 m. iki 1842 m. pagal inžinieriaus generolo Karlo Opermano (Карл Иванович Опперман) projektą. 1864–1888 m. tvirtovė buvo modernizuota, be to, įrengtas ją juosiantis atskirų fortų 32 km skersmens žiedas. 1913 m. pradėtas statyti antrasis fortų žiedas, kurio skersmuo turėjo būti 45 km, bet iki I pasaulinio karo pradžios nebuvo pastatytas. 1915 m. rusų kariuomenė atsitraukdama be mūšio paliko tvirtovę, susprogdindama jos atskirus objektus.
1918 m. kovo 3 d. tvirtovėje po Sovietų Rusijos ir Vokietijos derybų pasirašyta Brest-Litovsko taika. 1919–1939 m. tvirtovė priklausė Lenkijai (miestas vadintas Brestu prie Bugo, lenk. Brześć nad Bugiem). SSRS ir Vokietijai okupavus Lenkiją, 1939 m. rugsėjo mėn. mieste įvyko bendras SSRS ir Vokietijos kariuomenių pergalės paradas, pažymėjęs miesto ir tvirtovės užėmimą. 1941–1944 m. Brestas vėl buvo okupuotas vokiečių; tvirtovės apsiaustis 1941 m. truko mažiau kaip mėnesį.
1965 m. Bresto tvirtovė oficialiai gavo vieną garbingiausių tuometinėje SSRS tvirtovės-didvyrės vardą, įvertinusį tvirtovės gynėjų didvyrišką kovą nelygioje kovoje su okupacine vokiečių kariuomene. Šis istorijos epizodas įamžintas daugelyje tarybinių filmų, knygų, mene, atvaizduotas ant Baltarusijos valiutos banknotų. Įrengtas vienas didžiausių II Pasaulinio karo aukų atminimo memorialų, kuris gausiai lankomas turistų.
Tvirtovės objektai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Pagrindinė tvirtovė užima 4 km² teritoriją, kurioje yra citadelė ir ją pridengiantys 3 gynybiniai įtvirtinimai bei 6,4 km ilgio gynybinė linija. Citadelės sienų storis – 2 m. Kareivinės joje sudaro dviejų aukštų raudonų plytų žiedinį statinį, kurio ilgis – 1,8 km. Tvirtovę juosia 10 m pylimas su jame įrengtais 500 kazematų, galinčių talpinti 12 000 žm. įgulą. Citadelė pastatyta saloje, iš kurios į krantą bei dvi dirbtines salas nutiesti pakeliamieji tiltai, įrengti placdarmai.
Po 1945 m. valstybinė siena buvo pravesta Bugo upe, todėl dalis Bresto tvirtovės fortų žiedo objektų yra atsidūrę Lenkijoje, Terespolio miesto apylinkėse.
- Pagrindinė tvirtovė 52°04′59″š. pl. 23°39′15″r. ilg. / 52.082961°š. pl. 23.654251°r. ilg.
- Išoriniai fortai:
- 52°02′51″š. pl. 23°40′25″r. ilg. / 52.047516°š. pl. 23.673477°r. ilg.
- 52°02′46″š. pl. 23°37′07″r. ilg. / 52.046090°š. pl. 23.618588°r. ilg.
- 52°04′49″š. pl. 23°35′45″r. ilg. / 52.080172°š. pl. 23.595747°r. ilg.
- 52°03′52″š. pl. 23°32′58″r. ilg. / 52.064457°š. pl. 23.549516°r. ilg.
- 52°02′36″š. pl. 23°33′15″r. ilg. / 52.043306°š. pl. 23.554097°r. ilg.
- 52°01′10″š. pl. 23°36′14″r. ilg. / 52.019365°š. pl. 23.603868°r. ilg.
Galerija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]-
Tvirtovės memorialas
-
Karo muziejus
-
Gynybos muziejuje
-
Užkonservuotos tvirtovės liekanos
-
Tvirtovės gynyboje buvo lenkiškų tankų FT-17
-
Tvirtovė pašto ženkle
-
Šv. Mikalojaus katedra