Kasparas Denhofas
|
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
Kasparas Denhofas | |
---|---|
Denhofai | |
Herbas „Vepris“ | |
Gimė | 1588 m. sausio 1 d. |
Mirė | 1645 m. birželio 4 d. (57 metai) Varšuva |
Tėvas | Gerardas Denhofas |
Motina | Margarita fon Zveifeln |
Sutuoktinis (-ė) | Ana Aleksandra Konecpolska |
Vaikai | Aleksandras Denhofas, Stanislovas Denhofas, Zigmantas Denhofas, Ana Denhof |
Kasparas Denhofas (1588 m. sausio 1 d. – 1645 m. birželio 4 d., Varšuva) – ATR valstybinis veikėjas, grafas (1635 m.) ir kunigaikštis (1637 m.) Šventosios Romos imperijos, Karaliaus dvariškis ir reiterių rotmistras, Dorpato vaivada (1627–1634 m.) ir Seradzo vaivada (1634–1645 m.), Karaliaus dvaro maršalka (1639 m.), Veliuno, Lemborko, Radomsko, Boleslaveco, Sokolo, Maloščicko, Klonovo seniūnas.
Biografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Vokiečių-Baltijos didikų Denhofų giminės atstovas, herbo „Vepris“ savininkas. Dorpato vaivados Gerardo Denhofo (m. 1598?) ir Margaritos fon Zveifeln (m. 1622) antrasis sūnus. Broliai – Pernu vaivada Ernestas Magnusas (1581–1642), pulkininkas Germanas Denhofas (m. 1620), Pamario vaivada Gerardas (1590–1648).
Karaliaus Žygimanto III Vazos dvaro dvariškis. Po savo perėjimo iš kalvinizmo į katalikybės tikėjimą įgavo didelę įtaką karaliaus dvare. Priklausė dvariškių partijai. 1627 metais Kasparas Denhofas gavo Dorpato vaivados pareigybę, o 1634 metais buvo paskirtas Seradzo vaivada. 1635 metais gavo Šventosios Romos imperijos grafo titulą.
Vladislavo IV Vazos vardu Seradzo vaivada Kasparas Denhofas vedė Vienoje diplomatines derybas dėl karaliaus vedybų su Austrijos erchercogiene Cecilija Renata (1611–1644). Derybu rezultate Cecilija Renata, Vokiečių imperatoriaus Ferdinando II Habsburgo dukra, tapo ATR karaliaus Vladislovo IV Vazos žmona, o Kasparas Denhofas 1637 metais gavo Šventosios Romos imperijos kunigaikščio titulą. 1639 metais naujos karalienės Cecilijos Renatos buvo paskirtas maršalka.
Kasparas Denhofas daug prisidėjo prie Denhofų giminės kilimo. Sau pasistatė barokinio stiliaus rezidencijas Ujazde, ir Krušine prie Radomsko.
Kasparas Denhofas pastatė sau ir savo šeimai kapavietę šventoje vietoje Jasna Goroje.
Lenkijos karaliaus Stanislovo Leščinskio prosenelis.
Šeima ir vaikai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]1620 metais vedė Aną Aleksandrą Konecpolską (? – 1651), Podolės ir Seradzo vaivados Aleksandro Konecpolskio (1555–1609) ir Anos Srožickos (m. po 1615) dukterį. Vaikai:
- Aleksandras Denhofas (m. 1671), karaliaus sekretorius, Endžejuvo abatas (apie 1644 m.)
- Stanislovas Denhofas (m. 1653), Veliuno ir Radomsko seniūnas
- Zigmantas Denhofas (m. 1655), karaliaus raikyrojas (1650–1654 m.), husarų rotmistras, Bydgoščiaus, Veliuno, Sokalo Boleslavo ir kt. seniūnas
- Ana Denhof (1620/1622–1656), Karūnos pakanclerio Boguslavo Leščinskio (1614–1659) žmona nuo 1638 metų.
Nuorodos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Kilian Heck, Christian Thielemann (Hrsg.): Friedrichstein. Das Schloß der Grafen von Dönhoff in Ostpreußen. Deutscher Kunstverlag, München/Berlin 2006, ISBN 3-422-06593-8; S. 13, 16-20, 22-24, 100, 132.
Politinis postas | ||
---|---|---|
Prieš tai: Janas Barnovskis |
1634–1645 |
Po to: Janas Konecpolskis |
|