2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā
2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā | |
---|---|
| |
Norises vieta |
|
Laiks | 27. augusts — 4. septembris |
Dalībvalstis | 203 |
Disciplīnas | 47 |
< 2009 2013 > |
2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā bija 13. Pasaules čempionāts vieglatlētikā, kas notika Tegu, Dienvidkorejā, no 27. augusta līdz 4. septembrim. Iepriekšējais Pasaules čempionāts notika 2009. gadā Berlīnē, Vācijā. Šī bija pirmā reize Pasaules čempionātu vēsturē, kad tas notiek kontinentālajā Āzijā.
Čempionātā piedalījās 1848 sportisti no 203 valstīm[1] (iepriekšējā čempionātā Berlīnē bija 1895 sportisti no 200 valstīm[2]). Deviņu dienu laikā tika izcīnīti 47 medaļu komplekti: 24 vīriešiem un 23 sievietēm (sievietes nesacenšas 50 km soļošanā).
Veiksmīgākā no čempionāta dalībvalstīm tradicionāli bija ASV, kas ieguva 25 medaļas (12 zelta, 8 sudraba, 5 bronzas). Pasaules čempionātā tika labots tikai viens pasaules rekords (to paveica Jamaikas komanda 4x100 m stafetē), bet arī 3 Pasaules čempionātu rekordi un 41 nacionālais rekords.
Latviju Pasaules čempionātā pārstāvēja 13 sportisti. Jau otrajā sacensību dienā Ineta Radēviča ieguva bronzas medaļu tāllēkšanā, pēdējā lēcienu sērijā uzrādot savu sezonas labāko rezultātu 6,76 m. Šis panākums bija pirmā medaļa Pasaules čempionātos Latvijai kā neatkarīgai valstij un tikai otrā medaļa vispār latviešu sportistiem (1983. gadā pie medaļas šķēpa mešanā tika Dainis Kūla). 2017. gadā, pēc tam, kad Krievijas sportiste Olga Kučerenko tika diskvalificēta par dopinga lietošanu, I. Radēviča saņēma čempionāta sudraba medaļu.
Čempionāta rezultātus ietekmēja dopinga gadījumi, kas tika fiksēti pēc čempionāta, īpaši Krievijas komandas sportistu vidū, kuriem turpmākajos gados tika atņemtas vienpadsmit medaļas, no kurām septiņas bija zelta.
Rezultāti
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vīrieši
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Disciplīna | Zelts | Sudrabs | Bronza | |||
---|---|---|---|---|---|---|
100 metri | 9,92 | 10,08 | 10,09 | |||
200 metri | 19,40 WL |
10,08 SB |
10,09 NR | |||
400 metri | 44,60 | 44,63 | 44,90 | |||
800 metri | 1:43,91 | 1:44,41 | 1:44,49 | |||
1500 metri | 3:35,69 | 3:35,92 | 3:36,08 | |||
5000 metri | 13:23,36 | 13:23,64 | 13:23,92 | |||
10 000 metri | 27:13,81 | 27:14,07 | 27:19,14 | |||
Maratons | 2.07:38 SB |
2.10:06 | 2.10:32 SB | |||
110 m/b | 13,16 | 13,27 | 13,44 | |||
400 m/b | 48,26 | 48,44 | 48,80 | |||
3000 m/šķ | 8:14,85 | 8:16,05 | 8:16,09 | |||
20 km soļošana[a] | 1:20:38 SB |
1:20:54 | 1:21:17 | |||
50 km soļošana[b] | 3:42:45 SB |
3:43:36 SB |
3:44:40 | |||
4x100 m | (Nesta Kārters, Maikls Freiters, |
37,04 WR |
(Tedī Tinmars, Kristofs Lemetrs, |
38,20 SB |
(Džeisons Rodžerss, Kims Kolinss, |
38,49 |
4x400 m | (Gregs Niksons, Bīršons Džeksons, |
2:59,31 WL |
(Šane Viktors, Ofentse Mogavane, |
2:59,87 | (Allodins Fotergils, Džermeins Gonsaless, |
3:00,10 |
Augstlēkšana | 2,35 | 2,35 | 2,32 PB | |||
Kārtslēkšana | 5,90 | 5,90 NR | 5,85 | |||
Tāllēkšana | 8,45 SB |
8,33 | 8,29 | |||
Trīssoļlēkšana | 17,96 WL |
17,77 SB |
17,50 PB | |||
Lodes grūšana[c] | 21,78 PB |
21,64 | 21,36 | |||
Diska mešana | 68,97 | 66,95 | 66,08 SB | |||
Šķēpa mešana | 86,27 SB |
84,78 | 84,30 | |||
Vesera mešana | 81,24 SB |
81,18 | 79,39 | |||
Desmitcīņa | 8607 | 8505 | 8501 SB | |||
AR Kontinenta rekords | ČR Čempionāta rekords | NR/VR Valsts rekords | OR Olimpiskais rekords | PB/PR Personīgais rekords | SR Sezonas rekords | WL Pasaules labākais rezultāts sezonā | WR Pasaules rekords | ||||||
* Stafešu skrējienu dalībnieki, kas piedalījās tikai priekšskrējienos, arī saņēma medaļas. |
- ^ Trešo vietu ieguva Imane Merga (Etiopija), bet tika diskvalificēts par izkāpšanu ārpus skrejceļa.
- ^ Skrējienā uzvarēja Dajrons Robless (Kuba), bet tika diskvalificēts par traucēšanu Liu Sjanam.
Sievietes
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Disciplīna | Zelts | Sudrabs | Bronza | |||
---|---|---|---|---|---|---|
100 metri | 10,90 | 10,97 | 10,98 | |||
200 metri | 22,22 SB |
22,37 | 22,42 | |||
400 metri | 49,56 NR |
49,59 PB |
50,24 | |||
800 metri[d] | 1:56,35 SB |
1:57,42 SB |
1:57,48 SB | |||
1500 metri | 4:05,40 | 4:05,68 | 4:05,87 | |||
5000 metri | 14:55,36 | 14:56,21 | 14:56,94 | |||
10 000 metri | 30:48,98 | 30:50,04 | 30:53,59 | |||
Maratons | 2.28:43 | 2.29:00 | 2.29:14 SB | |||
100 m/b | 12,28 CR, AR |
12,47 PB |
12,47 PB | |||
400 m/b | 52,47 WL |
52,73 SB |
53,85 | |||
3000 m/šķ[e] | 9:11,97 NR |
9:17,16 | 9:17,88 | |||
20 km soļošana[f] | 1.30:00 | 1.30:44 SB |
1.31:14 | |||
4x100 m | (Bjanka Naita, Elisone Fēliksa, |
41,56 WL |
(Šellija Anna Freizere-Praisa, Kerona Stjuarte, |
41,70 NR |
(Oļesja Povha, Natālija Pohrebņaka, |
42,51 SB |
4x400 m[g] | (Sanja Ričardsa-Rosa, Elisone Fēliksa, |
3:18,09 WL |
(Rozmarija Vaita, Davita Prendergasta, |
3:18,71 NR |
(Perija Šeiksa-Dreitone, Nikola Sandersa, |
3:23,63 |
Augstlēkšana | 2,03 | 2,03 SB | 2,00 | |||
Kārtslēkšana | 4,85 CR AR |
4,80 NR |
4,75 SB | |||
Tāllēkšana sīkāk SB[h] |
6,82 | 6,76 | 6,74 | |||
Trīssoļlēkšana | 14,94 | 14,89 | 14,84 | |||
Lodes grūšana[i] | 21,24 CR AR |
20,02 | 19,97 | |||
Diska mešana | 66,52 | 65,97 | 65,73 SB | |||
Šķēpa mešana[j] | 71,58 SB |
68,38 AR |
65,24 | |||
Vesera mešana | 77,13 SB |
76,06 | 75,03 | |||
Septiņcīņa[k] | 6751 | 6572 | 6544 | |||
AR Kontinenta rekords | ČR Čempionāta rekords | NR/VR Valsts rekords | OR Olimpiskais rekords | PB/PR Personīgais rekords | SR Sezonas rekords | WL Pasaules labākais rezultāts sezonā | WR Pasaules rekords | ||||||
* Stafešu skrējienu dalībnieki, kas piedalījās tikai priekšskrējienos, arī saņēma medaļas. |
- ↑ Sākotnējais čempions Valērijs Borčins (Krievija) un otrās vietas ieguvējs Vladimirs Kanaikins (Krievija) tika diskvalificēti par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
- ↑ Sākotnējais čempions Sergejs Bakuļins (Krievija) tika diskvalificēts par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
- ↑ Sākotnējais trešās vietas ieguvējs Andrejs Mihņevičs (Baltkrievija) tika diskvalificēts par dopinga lietošanu, un bronzas medaļas īpašnieks tika mainīts.
- ↑ Sākotnējā sacensību uzvarētāja Marija Savinova (Krievija) tika diskvalificēta par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
- ↑ Sākotnējā čempione Jūlija Zaripova (Krievija) tika diskvalificēta par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
- ↑ Sākotnējā čempione Olga Kaņiskina (Krievija) un trešās vietas ieguvēja Aņisja Kirdjapkina (Krievija) tika diskvalificētas par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
- ↑ Sākotneji bronzas medaļas ieguva Krievijas komanda, bet vēlāk Anastasija Kapačinska tika diskvalificēta par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
- ↑ Sudraba medaļas ieguvēja Olga Kučerenko (Krievija) tika diskvalificēta par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
- ↑ Sākotnejā sudraba medaļas ieguvēja Nadzeja Astapčuka (Baltkrievija) tika diskvalificēta par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
- ↑ Sākotnejā čempione Marija Abakumova (Krievija) tika diskvalificēta par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
- ↑ Sākotnējā čempione Tatjana Černova (Krievija) tika diskvalificēta par dopinga lietošanu, un medaļas tika pārdalītas.
Medaļu kopvērtējums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]* Mājinieki (Dienvidkoreja)
Vieta | Valsts | Zelts | Sudrabs | Bronza | Kopā |
---|---|---|---|---|---|
1 | 12 | 9 | 7 | 28 | |
2 | 7 | 8 | 3 | 18 | |
3 | 4 | 4 | 1 | 9 | |
4 | 3 | 4 | 1 | 8 | |
5 | 3 | 3 | 2 | 8 | |
6 | 3 | 1 | 3 | 7 | |
7 | 2 | 2 | 4 | 8 | |
8 | 1 | 2 | 1 | 4 | |
9 | 1 | 2 | 0 | 3 | |
10 | 1 | 0 | 4 | 5 | |
11 | 1 | 0 | 1 | 2 | |
1 | 0 | 1 | 2 | ||
1 | 0 | 1 | 2 | ||
14 | 1 | 0 | 0 | 1 | |
1 | 0 | 0 | 1 | ||
1 | 0 | 0 | 1 | ||
1 | 0 | 0 | 1 | ||
1 | 0 | 0 | 1 | ||
1 | 0 | 0 | 1 | ||
1 | 0 | 0 | 1 | ||
21 | 0 | 1 | 3 | 4 | |
0 | 1 | 3 | 4 | ||
23 | 0 | 1 | 1 | 2 | |
24 | 0 | 1 | 0 | 1 | |
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
33 | 0 | 0 | 2 | 2 | |
34 | 0 | 0 | 1 | 1 | |
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
Kopā | 47 | 47 | 47 | 141 |
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ IAAF reaches its target of blood sampling every accredited athlete in Daegu Arhivēts 2012. gada 23. maijā, Wayback Machine vietnē.. IAAF.org
- ↑ Daegu 2011 - Competition Archive Arhivēts 2011. gada 17. septembrī, Wayback Machine vietnē. IAAF.org
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Oficiālā mājaslapa (angliski)