Austrijas–Sardīnijas karš
Izskats
Austrijas–Sardīnijas karš | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Daļa no Risordžimento un Francijas-Habsburgu sāncensības | |||||||||
Napoleons III Solferino kaujas laikā, Žana-Luija-Ernesta Meisonjē glezna, 1863. gads | |||||||||
| |||||||||
Karotāji | |||||||||
|
| ||||||||
Komandieri un līderi | |||||||||
|
| ||||||||
Spēks | |||||||||
312 lielgabali 90 lielgabali[1] |
824 lielgabali | ||||||||
Zaudējumi | |||||||||
1128 pazuduši 17 054 ievainoti 2040 ar slimībām saistītas nāves Kopā: 25 720 upuri 3572 ievainoti 1268 pazuduši[2] Kopā: nav datu |
Kopā: nav datu |
Austrijas–Sardīnijas karš, saukts arī par Otro Itālijas neatkarības karu, bija viens no trim Itālijas neatkarības kariem, kas 1859. gadā notika starp Austrijas Impērijas karaspēku un apvienoto Sardīnijas Karalistes un Francijas impērijas karaspēku.
1859. gada 12. jūlijā karojošās puses noslēdza pamieru, kurā Austrijas Impērija atteicās no Lombardijas, bet saglabāja Venēciju. Sardīnijas karaliste 1861. gadā pārtapa par Itālijas Karalisti.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Austrijas–Sardīnijas karš.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
Šis ar vēsturi saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |