Flāvijs Magnuss Aurēlijs Kasiodors Senators (latīņu: Flavius Magnus Aurelius Cassiodorus Senator, dzimis apmēram 485. gadā, miris apmēram 585. gadā) bija valsts darbinieks un rakstnieks Romas impērijas sabrukuma laikā.
Tipogrāfijā iespiesta lapa no "Baznīcas vēstures trīs daļās" (1472. gada izdevums).
"Hronika"" (latīņu: Chronica), 519. gadā pabeigts pasaules vēstures izklāsts, saglabājies 9. gadsimta norakstā.
"Gotu vēsture" (latīņu: Historia Gothorum), uzrakstīta ķēniņa Teodorika valdīšanas laikā, fragmenti iekļauti Jordāna traktātā par gotu izcelšanos.
"Kasiodoru ciltskoks" (latīņu: Ordo generis Cassiodorum), saglabājušies tikai fragmenti.
"Kopotie raksti" (latīņu: Variae), ietver Kasiodora rakstītos dokumentus 12 grāmatās ostgotu ķēniņvalsts pastāvēšanas periodā (507—537). Saglabājušies 11.-14. gadsimta noraksti.
"Suminājumi" (latīņu: Laudes), slavinājumi konsulam Eitarikam (Eutharicus, miris 522. gadā) un 536. gadā rakstītie kāzu apsveikumi jaunajam ostgotu ķēniņam Vitigim (Vitigis).
"Par dvēseli" (latīņu: De anima), pēc 538. gada rakstīts traktāts, kas apkopoja iepriekšējo autoru uzskatus par dvēseli. Saglabājies 118 norakstos no 10. gadsimta un vēlāk.
"Psalmu skaidrojumi" (latīņu: Expositio psalmorum), pēc 540. gada trimdā uzrakstīts traktāts, kurā jūtama Augustīna uzskatu ietekme. Viduslaiku klosteru bibliotēkās bija saglabāti pat 8. gadsimta noraksti.
"Dievišķo un lietišķo zināšanu skaidrojumi" (latīņu: Institutiones divinarum et saecularium litterarum) divās grāmatās, kuru rakstīšana pabeigta ap 562. gadu.
"Baznīcas vēsture trīs daļās" (latīņu: Historia ecclesiastica tripartita) 13 grāmatās, saglabājušies 138 noraksti.
"Par pareizrakstību" (latīņu: De orthographia), vecumdienās uzrakstīts traktāts. Saglabājušies 11.—14. gadsimta noraksti.
"Skaitīšana" (latīņu: Computus), pēdējais Kasiodora traktāts par laika skaitīšanas sistēmu.