Iļģi
- Šis raksts ir par mūzikas grupu. Par ciemu Grobiņas novadā skatīt rakstu Iļģi (ciems).
Iļģi | |
---|---|
| |
Galvenā informācija | |
Izcelsmes vieta |
|
Žanri |
postfolklora folkroks |
Darbības gadi | 1981—pašlaik |
Mājaslapa | ilgi.lv |
Dalībnieki | |
Ilga Reizniece (1981-) Māris Muktupāvels (1982-) Gatis Gaujenieks (1997-) Egons Kronbergs (2001-) Mārtiņš Linde (2009-) | |
Bijušie dalībnieki | |
Juris Riekstiņš Biruta Ozoliņa Zane Šmite Māra Kalniņa Guntars Gabranovs Gints Sola Arnolds Dāle Jānis Abens Arnolds Kārklis Juris Kroičs Vilnis Strods Irēna Matisone |
Iļģi ir latviešu postfolkloras un folkroka grupa, kas izmanto tradicionālās tautas mūzikas motīvus, tos radoši pārstrādājot un etniskajai mūzikai raksturīgo skanējumu kombinējot ar rokmūzikas instrumentiem.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Grupa "Iļģi" dibināta 1981. gada 21. aprīlī, tā uzskatāma par postfolkloras aizsācēju Latvijā. Sākotnēji darbojušies kā folkloras grupa, kas izpilda tradicionālo tautas mūziku, ar laiku "Iļģi" pievēršas tās brīvākai interpretācijai, tā kļūstot par postfolkloras grupu. Viņu agrīnie ieraksti apkopoti dubultdisku izdevuma "Agrie gadi" pirmajā diskā. Pirmais albums "Rāmi, rāmi" jau uzrāda "Iļģu" radošo meklējumu ceļu, tajā apkopotas pārsvarā meditatīvas, lēnas dziesmas, kurās līdzās folkloras materiāliem izpaužas arī grupas dalībnieku improvizācijas spējas. Līdzīgā stilā veidots arī albums "Riti riti".
Ar 1998. gada albumu "Saules meita" sākas "Iļģu" interese par popmūziku un rokmūziku, kas vēlāk piešķir viņu mūzikai vieglāk uztveramu skanējumu. 2002. gadā iznāk disks "Spēlēju, dancoju" — tā ir folkloras rokopera, kas balstīta uz Raiņa lugu, tai mūziku sacerējuši grupas dalībnieki, un tā iekļauj dažādus mūzikas stilus. Šie meklējumi turpinās arī nākamajā diskā "Kaza kāpa debesīs".
Piecas reizes Iļģi ir saņēmuši balvu par Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākais mūsdienu tautas mūzikas albumu.
2011. gada 3. decembrī "Iļģi" atzīmēja 30 gadu jubileju ar plašu koncertu Rīgā, koncertzālē Palladium.
Diskogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Albumi
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Izdevējs | Albums |
---|---|---|
1986 |
|
Ceļatiesi, bāleliņi!
(kopā ar grupām "Bizīteri", "Skandinieki" un "Sendziesma") |
1989 |
|
Pieśni Łotewskie |
1993 |
|
Rāmi, rāmi
(Latvian Post-Traditional Music) |
|
Bāreņu dziesmas / Šūpuļdziesmas | |
1996 |
|
Riti, riti |
1998 |
|
Saules meita |
2000 |
|
Sēju vēju |
2002 |
|
Spēlēju, dancoju |
2003 |
|
Kaza kāpa debesīs |
2004 |
|
Rāmi un ne |
2005 |
|
Totari |
2006 |
|
Ne uz vienu dienu |
2008 |
|
Ej tu dejot |
2009 |
|
Īsākās nakts dziesmas |
2011 |
|
Tur saulīte pērties gāja |
2016 |
|
Tur kur mīti |
2017 |
|
Spēlēju. Dancoju. Dejoju. |
Labāko dziesmu izlases
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gads | Izdevējs | Albums |
---|---|---|
2002 |
|
Agrie gadi
80. gadu ierakstu izlase un albums "Rāmi, rāmi" |
2011 |
|
Izlase |
Šis ar mūzikas grupām saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
|