Varna
- Šis raksts ir par pilsētu Bulgārijā. Par citām jēdziena Varna nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
Varna | |||
---|---|---|---|
Pilsēta | |||
Варна | |||
| |||
| |||
Koordinātas: 43°13′N 27°55′E / 43.217°N 27.917°EKoordinātas: 43°13′N 27°55′E / 43.217°N 27.917°E | |||
Valsts |
| ||
Apgabals | Varnas apgabals | ||
Platība | |||
• Kopējā | 154,236 km2 | ||
Augstums | 80 m | ||
Iedzīvotāji (2024)[1] | |||
• kopā | 350 745 | ||
• blīvums | 2 178,1/km² | ||
Laika josla | EET (UTC+2) | ||
• Vasaras laiks (DST) | EEST (UTC+3) | ||
Mājaslapa |
www | ||
|
Varna (bulgāru: Варна) ir Bulgārijas pilsēta, kas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā pie Melnās jūras. Varna atrodas 442 kilometru attālumā no Bulgārijas galvaspilsētas Sofijas. Pilsēta vidēji atrodas 80 metrus virs jūras līmeņa. Tā ir Varnas apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pēc 2014. gada datiem Varnas administratīvajās robežās dzīvo 335 949 iedzīvotāji. Varna ir Bulgārijas trešā lielākā pilsēta un 78. lielākā Eiropas Savienības pilsēta. Tā ir arī ceturtā lielākā pilsēta pie Melnās jūras.
Varna ir nozīmīgs Bulgārijas izglītības un ekonomikas centrs. Varnas osta ir lielākā Bulgārijas osta, kā arī Bulgārijas jūras spēku galvenā bāze. Tas ir arī liels tūrisma centrs, jo netālu atrodas ievērojamākie Bulgārijas kūrorti.
Pie Varnas 1972. gadā atrasta Varnas nekropole, kas ievērojams vara laikmeta zeltlietu krājums. Artefaktu izgatavošana tiek datētas ap 4200 līdz 4600 gadam pirms mūsu ēras.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Pilsētu ap 580. gadu p.m.ē. dibinājuši sengrieķu Milētas kolonisti, nosaucot pilsētu par Odesu (Οδησσοσ). Pilsēta uzplauka tirgojoties ar trāķiešiem. 3. gadsimtā p.m.ē. pilsēta nonāca Maķedonijas pakļautībā. Senās Romas laikos tā bija viena no Mēzijas provinces galvenajām ostām, tika uzceltas lielas termas.
681. gadā Varnu ieņēma bulgāru hans Asparuhs, kopš tā laika pilsēta ieguva tās mūsdienu nosaukumu. Viduslaikos par Varnas pakļautību konkurēja Bulgārija un Bizantija.
1391. gadā pilsētu ieņēma Osmaņu impērija. 1444. gada 10. novembrī pie pilsētas notiek Varnas kauja starp kristiešu apvienoto karaspēku Vladislava III Varnieša vadībā un osmaņu spēkiem Murada II vadībā. Kaujā kristiešu armija tika sakauta, krita arī Vladislavs III.
1828. gadā Krievu—turku kara (1828—1829) laikā Varnu aplenca Krievijas karaspēks.
1878. gada 28. jūlijā Krievu—turku karā (1877—1878) Varnu ieņēma Krievijas karaspēks, pilsēta tika iekļauta Bulgārijas kņazistes, no 1908. gada Bulgārijas Karalistes, no 1946. gada Bulgārijas Tautas Republikas sastāvā.
No 1949. līdz 1956. gadam pilsētas nosaukums bija Staļina (Сталин) par godu Josifam Staļinam.
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Varna.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)
- Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
- Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
Šis ar Bulgāriju saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
|