Arendalsvassdraget
Arendalsvassdraget | |||
---|---|---|---|
Nidelva nedenfor Froland kirke | |||
Land | |||
Fylke | Agder, Telemark | ||
Kommune | Bykle, Tokke, Valle, Fyresdal, Kviteseid, Nissedal, Åmli, Froland, Grimstad, Arendal | ||
Lengde hovedløp | 209 km | ||
Nedbørfelt | 4 015 km²[1] | ||
Fjerneste kilde | Tjern i Poddedalen, Bykle | ||
– Høyde | 1 240 moh. | ||
– Koord. | 59°23′48″N 7°29′11″Ø | ||
– Vannstreng | bekk uten navn–...–Borsæ–...–Monsåi–Åmdalsåi–Skredvatn–...–Vråvatn–...–Nisser– Nisserelva–Kjørull–Nidelva | ||
Munning | Arendal | ||
– Koord. | 58°26′02″N 8°42′41″Ø | ||
Sideelver | |||
– Høyre | elv i Vegardalen, Fyråi, Bergesåi, Horgevikåi, Lindefjellå, Borstadå, Frostdøl, Håtveitåi, Fiskå, Fyresdalsåna, Kvassåna, Haugedøl, Gjøv, Stuveåna, Songeelva, Trævatnelva, Rore, Temsebekken | ||
– Venstre | Flatlandsåi, Nordbøåni, Heimdøl, Karlsåna, Katteråsåna, Stigvasselva, elv fra Haugsjåvatnet, Kleppebekken, Lilleelva | ||
Arendalsvassdraget 58°26′02″N 8°42′41″Ø |
Arendalsvassdraget omfatter en rekke elver som passerer 10 kommuner i Telemark og Agder. Nedbørsfeltet er på 4 015 km². Den øvre delen av vassdraget ligger i Vest-Telemark og består av innsjøene Vråvatn, Nisser, Fyresvatn, Birtevatn og Nesvatn med tilløpselver, blant andre Finndøl som renner fra Fyresdalheiene til Fyresvatn.
Fra Nisser renner Nisserelva og fra Fyresvatn Fyresdalsåna (Fyreselv). Der de møtes dannes Nidelva som har sitt utløp ved Arendal.
Arendalsvassdraget har en samlet lengde på ca. 209 km. Nedbørfeltet er på ca. 4 000 km². Ved målestasjonen ved Rygene kraftverk er gjennomsnittlig vannføring 110 m³/s. Største vannføring ble målt høsten 1987. Da passerte ca. 1 200 m³/s målestasjonen.
Arendalsvassdraget er i dag utbygd med 15 kraftverk. Evenstad kraftverk var det første, og ble bygd ut av A/S Barbu. Arendal Fossekompani ervervet fallrettigheter allerede i 1890-årene, med tanke på videresalg, men bygde selv ut Bøylefoss i 1914 for å levere elektrisk kraft til det nye industristedet Eydehavn. Aust-Agder kraftverk ble midt på 1900-tallet den største aktør som utbygger av vassdraget, som i dag regnes å være ferdig utbygd.
Kraftverk i Arendalsvassdraget
[rediger | rediger kilde]Kraft- stasjon |
Fallhøyde (meter) |
Slukeevne (m³/sek) |
Max. effekt (MW) |
Midlere årsprod. (GWh) |
---|---|---|---|---|
Finndøla | 303 | 40 | 103 | 281 |
Dynjarfoss | 81 | 45 | 33 | 183,6 |
Berlifoss | 29 | 43 | 9 | 61,2 |
Jørundland | 282 | 22,5 | 55 | 100,7 |
Åmdal | 260 | 8,2 | 17,6 | 136 |
Osen | 91 | 20 | 15 | 72 |
Fjone | 256 | 23 | 50 | 125 |
Nisser dam | 5,5 | 38 | 2 | 13,7 |
Tjønnefoss | 18 | 43 | 6 | 42 |
Høgefoss | 64 | 45 | 25 | 159 |
Åmli-Gjøv | 54,5 | 40 | 15 | 66 |
Åmli-Nidelv | 5 | 120 | 6 | 30 |
Flatenfoss | 11 | 120 | 10 | 60 |
Bøylefoss | 62 | 120 | 80 | 360 |
Evenstad | 17 | 170 | 25 | 119 |
Rygene | 38 | 180 | 55 | 273 |
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «NVE Atlas». Nedbørfelt. Norges vassdrags- og energidirektorat. Besøkt 2. september 2015
Litteratur
[rediger | rediger kilde]Andreas Vevstad: Arendalsvassdraget - et vassdrag i samfunnets tjeneste. Nidelva - kulturhistorisk guide. AB Forlag 1991.