Fotballkrigen
Kildeløs: Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. (10. okt. 2015) |
Fotballkrigen | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Kart over Honduras | |||||||
| |||||||
Stridende parter | |||||||
Styrker | |||||||
30 000 (hær) 1000 (luftstyrke) | 23 000 (hær) 600 (luftstyrke) | ||||||
Tap | |||||||
900 (inkludert sivile) | 1200 (inkludert sivile) |
Fotballkrigen (spansk: La guerra del fútbol) var en fire dager lang krig utkjempet mellom El Salvador og Honduras i 1969. Den var grunnet i politiske konflikter mellom salvadoranere og honduranere, spesielt innvandring fra El Salvador til Honduras. Disse allerede tilstedeværende spenningene nådde et toppunkt under den andre nord- og mellomamerikanske kvalifiseringskampen til VM i fotball 1970. Denne kampen ble brukt som propaganda av begge militære diktaturer som regjerte i henholdsvis El Salvador og Honduras. Den 14. juli 1969 startet den salvadoranske hæren et angrep på Honduras. Organisasjonen av amerikanske stater forhandlet frem en våpenhvile med effekt fra 20. juli, mens salvadoranske styrker trakk seg tilbake tidlig i august.
Bakgrunn
[rediger | rediger kilde]Det var mange årsaker til denne krigen. Hovedårsaken var mye immigrering fra El Salvador til Honduras. El Salvador er og var et lite og overbefolket land. Det var fattig og det var vanskelig for folk å få jobb og forsørge familien. Derfor begynte salvadoranere å immigrere til Honduras der det var mye lettere å få seg jobb og tjene penger. Da flere og flere salvadoranere flyttet til Honduras, ble det vanskeligere for honduranerne å få seg jobb. Så sank kaffeprisene på honduransk kaffe, grunnet økt kaffeproduksjon i Afrika og lignende, og det ble enda vanskelige for honduranerne å tjene penger. Da begynte de, ganske naturlig, å skylde på salvadoranerne. Det bygget seg opp større og større spenninger mellom de to landene. Immigrantene fra El Salvador fikk merke at de ikke var velkomne på kroppen. Etterhvert som det kom flere salvadoranere til Honduras, ble grensene mer og mer uklare. Da El Salvador begynte å lage kart hvor de definerte en del av Honduras som sitt eget, begynte honduranerne å se rødt. Spenningene ble enda større, honduranerne skyldte på salvadoranerne for arbeidsløsheten og salvadoranerne ble mer og mer trakassert av honduranerne. Saken har jo åpenbart to sider; Salvadoranere tok jo faktisk jobbene fra honduranerne. Problemet var at de ikke hadde noe valg. De kunne ikke dra tilbake til El Salvador, for der var det ikke plass til dem, og det var umulig å tjene penger der da kårene var uutholdelige. Etter mange år med det samme, ble det ikke noe bedre. Dette er de iboende årsakene, da de ikke var det som direkte utløste krigen. Det var nemlig en fotballkamp.
Utløsende årsak
[rediger | rediger kilde]Grunnen til at krigen startet, var VM-kvalifisering i fotball, 1969. Det var tre kamper. Den første, som ble spilt i Honduras' hovedstad Tegucigalpa, endte med 1-0 til hjemmelaget. Det var opptøyer og slagsmål i gatene blant El Salvadors tilhengere og Honduras' tilhengere. Den andre ble spilt i San Salvador, El Salvadors hovedstad, og endte 3-0 til El Salvador og ble fulgt av enda mer opptøyer og slagsmål. Etter datidens VM-regler var det da uavgjort, og de måtte spille omkamp på nøytral grunn i Mexico by. Denne kampen endte 3-2 til El Salvador. Da brøt opptøyene virkelig løs i gatene, både i Mexico og Honduras. De brant hverandres flagg og biler, og det gikk så langt at myndighetene i El Salvador valgte å sende de militære styrkene sine inn i Tegucigalpa.
Hendelser
[rediger | rediger kilde]El Salvador sendte inn bakkestyrkene sine, som var mye mer organisert enn Honduras'. Honduras svarte med å sende inn luftstyrkene sine, som i gjengjeld var mye sterkere enn El Salvadors. Dette var den siste krigen i verdenshistorien hvor det har blitt brukt propellfly. Krigen varte i 100 timer før den ble avsluttet. Derfor kalles den også 100-timerskrigen. Det var OAS (Organisasjonen av amerikanske stater) som klarte å forhandle frem en våpenhvile etter fire dager.
Konsekvenser
[rediger | rediger kilde]Det er mange kilder som sier forskjellige ting om hvor mange drepte og sårede det var etter denne krigen. Noen sier 2000 drepte, andre sier 6000, og svarene er så varierende at man ikke kan stole ordentlig på noe. Det man kan si sikkert, var at det var mange- både sivile og soldater- som døde eller ble såret. I tillegg ble et ukjent antall salvadoranere deportert ut av landet. Det er igjen mange kilder som oppgir forskjellige tall, så man kan ikke helt stole på noen. Men flere kilder sier at det er 100 000 pluss/minus, så man kan anta det. Mange av salvadoranere som ble deportert ut, hadde bodd der i mange generasjoner, og ble på mange måter revet ganske brutalt ut av tilværelsen.