Kommunevåpen i Norge
- Denne artikkelen handler om kommunevåpen i Norge. For den norske stats og statlige institusjoners og tilsvarende våpen, se Våpengalleri/Statlige våpen i Norge.
Kommunevåpnene i Norge er merker som blir brukt av kommuner som kjennetegn og symbol. Mange byer fikk tidlig byvåpen, og landkommuner og fylkeskommuner særlig fra 1960-årene. De fleste norske kommunevåpen fra nyere tid er heraldiske våpen med enkle figurer (én eller flere) i et skjold, uten noe tillegg utenfor skjoldet. De følger heraldisk tradisjon og er uten perpektiv, skygge eller fargenyanser, og stilen omtales som «flatestilen».[1] Mange av de større byene har over skjoldet en borgkrone, som er dannet av en ringmur mellom borgtårn. Noen få kommuner bruker varianter av eldre bysegl eller liknende som kommunevåpen, selv om de ikke er våpen i heraldisk forstand.
Fra 1898 til 2018 ble kommunevåpen godkjent av kongen i statsråd, fra 1930-årene etter innstilling fra Riksarkivet. Etter 2018 bestemmer kommunene dette selv.[2]
Historikk
[rediger | rediger kilde]Norske byvåpen med figurer satt inn i en skjoldform er ikke påvist før reformasjonen, men enkelte bysegl er senere blitt forenklet og har fått farger. Slike merker blir fremdeles brukt som kommunevåpen i Bergen, Oslo, Trondheim og Halden. Trondheim har innpasset seglets motiver i et skjold. Flere gamle bysegl har figurer som senere er fargelagt, forenklet og anbrakt i våpenskjold, for eksempel Drammen, Fredrikstad, Kongsberg, Sarpsborg, Skien og Stavanger. Byvåpen ble tidlig gitt eller bekreftet av kongene, blant annet for Kristiansand i 1643, Halden i 1665, Kristiansund og Molde i 1742, Risør i 1891, Holmestrand og Lillehammer i 1898, Hønefoss i 1902 og Porsgrunn i 1905. Disse våpnene følger ikke heraldisk tradisjon og kan ha flere farger og figurer, blant annet med naturalistiske motiver fra sjø og land.
I 1930-årene førte utgivelsen av en oversikt over norske kommunevåpen til at mange kommuner forserte arbeidet med å skaffe seg kommunevåpen. Det ble da innført strengere krav om at våpnene skulle ha en enkel heraldisk form. Dels ut fra praktiske behov for å ha våpen som moderne kjennetegn, dels ut fra tidsaktuell stilsans og dels på bakgrunn av heraldikken fra middelalderen. Dette ble gjort etter initiativ fra fagfolk i Riksarkivet, særlig av førstearkivar Hallvard Trætteberg. Han begrunnet den nye retningen i flere faglige artikler gjennom 1930-årene, og han sto også for forenklingen og nytegningen av Norges riksvåpen i 1937.
Den norske regjeringen godtok at Riksarkivet begynte å stille de nye strenge kravene for å godkjenne kommunevåpen i kongelig resolusjon. Mange kommuner var kritiske og ville ikke legge seg under slik styring. Det finnes derfor flere kommunevåpen som er tatt i bruk uten godkjenning fra Riksarkivet og uten kongelig resolusjon, blant annet Møre og Romsdal fylkeskommune, Asker, Meldal, Ullensaker og Vennesla. Kravet om enkel heraldisk form har likevel vært hovedregelen helt frem til 2018. Gjennom sist halvdel av 1900-tallet ble det lagd stadig flere nye kommunevåpen, foreslått av kommunene, godkjent av Riksarkivet og vedtatt ved kongelig resolusjon. Særlig fra 1970-årene og utover fikk herredskommunene egne kommunevåpen. Resultatet er at det i dag er i bruk flere våpenskjold i Norge enn noen gang tidligere.
Sammenslåing av kommuner med ulike våpen førte til endringer i kommunevåpnene. Noen steder ble ett av våpnene ført videre etter sammenslåingen, som Hortens gamle våpen etter sammenslåing med Borre. Andre ganger har nye kommuner fått helt nye våpen etter sammenslåing, slik som Larvik etter sammenslåingen i 1988 med Brunlanes, Hedrum, Stavern og Tjølling, hvorav de fleste hadde egne kommunevåpen. En annet løsning ble valgt da kommunen Ølen ble slått sammen med Vindafjord. Den nye kommunen overtok motivet fra våpenet til Ølen, men byttet til fargene i våpenet til Vindafjord. Å kombinere våpenfigurene til flere kommuner i ett og samme skjold ville som regel ikke ha blitt godkjent av Riksarkivet før 2018, siden hovedregelen var å ha bare ett figurmotiv (eller flere av samme) i et kommunevåpen. Riksarkivet ved Hallvard Trætteberg brøt imidlertid selv med denne regelen da de i 1966 foreslo og fikk vedtatt nye våpen for Sarpsborg og Fredrikstad. Begge byer fikk både borg og bjørn i samme skjold, siden begge var arvtakere etter middelalderbyen Borg. Bjørnen var våpenmerket til Alv Erlingssøn, som i 1285 fikk tittelen jarl (eller greve) av Sarpsborg. Våler i Østfold fikk i 1986 et kløvd våpen, med skjoldet delt loddrett. Dette var våpenet til adelsslekten Bolt fra Våler. Flere kommuner valgte å bruke våpen som hadde tilhørt lokale adelsslekter i middelalderem, som Sørum i Akershus.
Fastsettelse
[rediger | rediger kilde]Fra 1930-årene til 2018 kunne ikke kommunevåpen endelig vedtas av kommunen selv, men det vanlige var å søke om fastsettelse ved kongelig resolusjon. Forslag til kommunevåpen fra kommunestyret ble da sendt til Kommunal- og moderniseringsdepartementet som la saken frem for Riksarkivet til vurdering. Et vilkår for å få godkjenning var at våpenet fulgte de heraldiske reglene som Riksarkivet hadde praktisert siden slutten av 1930-årene. Disse reglene var strengere enn de hadde vært frem til 1930, og strengere enn reglene i de fleste andre land. Disse reglene ble ikke fulgt i byvåpen godkjent for Lillehammer (1898), Horten (1907) og Kongsberg (1926).
Kjernen i de nå underkjente norske reglene var kravet til enkel utforming. Våpen skulle normalt bare ha ett figurmotiv, én farge (rød, blå, svart eller grønn) og ett metall (sølv eller gull). Figurene i våpnene skulle være generelle og ikke avbilde bestemte ting, bygninger, personer eller liknende. Det skulle være mulig å lage et bilde av figurene i rene fargeflater, uten perspektiv og skyggelegging, slik at figurene kunne gjenkjennes bare ut fra silhuetten. Farger og figurer skulle være stiliserte, slik at våpenet var klart og tydelig på avstand og i lite format. Våpenet var definert ikke i form av en tegning, men av en kort beskrivelse eller blasonering.
Nye kommunevåpen skal fremdeles være ulik andre våpen som de ellers lett kan forveksles med. Vedtak ved kongelig resolusjon ble gjort i form av en blasonering, for eksempel «På gull bunn en oppvoksende sort bondestridsøks» for Telemark fylkeskommune i 1970. Med vedtaket fulgte også en godkjent tegning av våpenet i skjold og flagg som eksempel på riktig heraldisk avbildning. Men tegningen var ikke definisjonen av våpenet - det kunne fremstilles på mange ulike måter, så lenge det entydig svarte ti blasoneringen. Eksempelvis er Norges riksvåpen heraldisk korrekt i alle offisielle utgaver siden 1844, både de som kom i 1905, 1937 og senest i Stortingets versjon fra 2016.
Etter utenlandsk skikk brukte byer i Norge ofte en borgkrone på øvre skjoldkant, men den inngikk ikke i blasoneringen som definerte våpenet ved kongelig resolusjon.
Under følger et galleri over kommunevåpen i Norge som er i bruk i dag. For kommunevåpen brukt av tidligere norske kommuner, se tidligere kommunevåpen i Norge.
Svalbard
[rediger | rediger kilde]Longyearbyen lokalstyre er ikke formelt en kommune, men har våpen som benyttes på tilsvarende måte som norske kommuner benytter kommunevåpen.
-
2100 Longyearbyen Mørk fjellside som skal symbolisere den lange mørketiden og svart strek symboliserer gruvegang.
Kommunevåpen i Finnmark
[rediger | rediger kilde]- Kommunevåpen i Finnmark fylke
-
5601 Alta
I blått en sølv spydspiss [3] Symboliserer både Komsakulturen og gjennom likhet til minebor, bergverksdrift. -
5630 Berlevåg
Delt av gull og blått ved flammesnitt [4] Forestiller havet og bølger mot stranden. Symboliserer avhengighet av havet. -
5632 Båtsfjord
I blått en sølv fiskekrok [5] Utforming inspirert av arkeologiske funn fra yngre steinalder gjort ved Hamningberg. Symboliserer fiske (og fiskeindustriens) betydning. -
5603 Hammerfest
En sølv isbjørn mot en rød bakgrunn. Symboliserer ishavsfangstens historiske betydning -
5610 Karasjok
I rødt tre femtungede gull flammer, 2-1 [8] Bålet er samlingspunkt i livet på vidda. Tre bål symboliserer fellesskap mellom personer med samisk, finsk og norsk opphav. -
5624 Lebesby
Delt av gull og svart ved tredobbelt tindesnitt med to tinder [10] Illustrerer fjellformasjonen Finnkjerka vest på Nordkinnhalvøya ved innseilingen til Kjøllefjord. -
5620 Nordkapp
Delt av gull og rødt ved enkelt venstre trappesnitt [13] Stilisering av klippen i Nordkapp-profilen. -
5605 Sør-Varanger
Skrådelt av gull og rødt ved tretunget flammesnitt [15] Tretallsymbolikk for møte mellom 3 folkeslag, 3 riker (Norge, Finland og Russland), 3 næringer (landbruk, bergverk og fiske) og 3 grenseelver (Jakobselv, Pasvikelva og Neidenelva).[16] -
5607 Vadsø
På rød bunn et sølv reinbukkhode [19] Reinsdyr er symbol for fylket ettersom Vadsø har vært fylkets administrasjonssentrum.[20] -
5634 Vardø
Oppgående sol bak to båter på sjøen og en torsk under i kant samt en bord rundt i nasjonalfargene, med svart skrift står Vardøensis insignia urbis. Cedant tenebræ soli på latin («Byen Vardøs segl. Mørket skal vike for Solen») og årstallet da byen fikk kjøpstadsprivilegier 1787. Våpenet ble tegnet til byens hundreårsjubileum i 1887.[21]
Kommunevåpen i Troms
[rediger | rediger kilde]-
5528 Dyrøy
I blått en stående sølv rev [24] Norges første platinarev ble registrert i kommunen i 1933. -
5516 Gratangen
I blått en innbøyd sølv sparre [25] skal gi assosiasjoner både til bølgetopper og spisse fjell.[26] -
5514 Ibestad
I blått et sølv hjulkors med utbøyde armer [29] Motiv fra hjulkors fra grav trolig fra 1200-tallet. -
5546 Kvænangen
I sølv en blå blåklokkeplante [32] Symboliserer at folket klarer i likhet med blåklokka klarer seg på karrig grunn, samt tre stammers møte. -
5518 Lavangen
I rødt tre gull bjørkeblad forent i trepass [35] Henspiller på kommunenavnet (Lauf'angr) og de tre stammers møte.[36] -
5524 Målselv
I grønt en sølv spiss, skråstilt venstre høyre, dannet ved bølgesnitt [38] Stilisering av Målselva -
5522 Salangen
I blått en skråstilt sølv sel [40] Henspeiler på kommunenavnet som betyr "selfjorden". -
5530 Senja
Grønt nordlys i bevegelse på himmelen over et av de mest kjente fjellene på Senja, Okshornan[41] -
5538 Storfjord
I rødt tre gull valmuer stilt i trepass [43] Tre læstadiusvalmuer symboliserer tre stammers møte felles grense mellom tre land -
5526 Sørreisa
I rødt 3 seksoddete gull stjerner, to over en. [44] Motivet er fra lensmannssegl fra 1700-tallet. Stjernene symboliserer vilje, visdom og kjærlighet. -
5512 Tjeldsund
I sølv et blått antoniuskors [45] Symboliserer Tjeldsundet og Ramsundet som møtes knytter fastlandssiden, Tjeldøya og Hinnøysiden. -
5501 Tromsø
I blått en gående sølv rein [46] Reinsdyr som symbol på Nord-Norge ettersom byen er landsdelens hovedstad.
Kommunevåpen i Nordland
[rediger | rediger kilde]-
1820 Alstahaug
I sølv en blå bjelke dannet ved taggesnitt [47] Viser til fjellformasjonen Sju søstre med speilbilde -
1871 Andøy
Delt av blått og sølv ved virvelsnitt mot venstre [48] Symboliserer tilknytning til havet -
1841 Fauske
I sølv en liggende rød båtmannsknute [55] symboliserer av at kommunen er handels- og kommunikasjonsknutepunkt i Indre Salten -
1875 Hamarøy
to svaner, og er inspirert av en over 9000 gammel helleristning som finnes på dyreberget på Leiknes -
1826 Hattfjelldal
Delt av sølv og grønt ved tindesnitt med en enkelt tinde [59] Stilisert tegning av fjellet Hatten. -
1818 Herøy
I blått tre oppvoksende gull årer, den midterste nedsenket [61] og symboliserer båtmannskap -
1856 Røst
I sølv tre oppvoksende svarte skarver [71] inspirert av det gamle sagnet om skarvene på Utrøst -
1840 Saltdal
I rødt en gull rognekvist [72] rogn vokser i dalen, kan også være ordspill på at kommunesenteret heter Rognan.[73] -
1870 Sortland
I blått en gull borg med tre tårn uten krenelering [74] Sortland som Vesterålens «port» både landveien og sjøveien. -
1835 Træna
I rødt tre gull angler, 2-1 [79] symboliserer fiske, og har 9000 år gamle angler funnet i Kirkhelleren som motiv -
1824 Vefsn
På svart bunn en sølv hane [80] Hanen var fra 1960 opprinnelig Mosjøens byvåpen, og skal symbolisere årvåkenhet og kamplyst. -
1816 Vevelstad
I blått tre omvendte svevende sølv sparrer, 2-1 [83] symboliserer kommunenavnet med V for Vevelstad
Kommunevåpen i Trøndelag
[rediger | rediger kilde]-
5036 Frosta
I grønt et gull liljesepter [88] motivet er basert på Frostatingets middelaldersegl der kong Magnus Lagabøte satt med en liljestav i hånden -
5055 Heim
Hvit stjerneformet figur på blå bakgrunn. Motivet er inspirert av båter, spirende frø, kongleskjell, fiskeyngel, hav, spydspiss, spade, stjerne, spir, fjordsystemet og blomstring. Blåfargen symboliserer hav -
5053 Inderøy
I rødt fire opprette gull flyndrer, 1-2-1 [94] og symboliserer fjordkultur og dessuten de fire opprinnelige kommunene Mosvik, Inderøy, Sandvollan og Røra -
5054 Indre Fosen
Blått med en innbøyd spiss i sølv som ender i et kløverblad og symboliserer samspill mellom sjø og land. Den blå fargen symboliserer Trondheimsfjorden, og det sølvfargede feltet kan både ses som en båtstavn eller skog -
5052 Leka
I rødt en vinget gull klo [95] motivet har sin bakgrunn i et (påstått) ørnerov av en 3 år gammel jente i 1932 -
5037 Levanger
På rød bunn en stående gull hest [96] og henspiller tidligere tiders handel med hester til Jämtland -
5042 Lierne
I blått tre stående sølv ryper, to over en [97] Illustrerer småviltjakt av fjellryper som har sterke tradisjoner i kommunen. De tre rypene står for de tre bygdene Lierne består av: Tunnsjøen, Nordli og Sørli. -
5028 Melhus
På rød bunn – i gull, en knestående bueskytter [99] og viser vikinghøvdingen Einar Tambarskjelve som deltok i slaget ved Svolder. -
5027 Midtre Gauldal
I grønt tre sølv kors samlet i form av et gaffelkors [101] og viser dalene som møtes i kommunen -
5060 Nærøysund
En blå og en grønn bølge som er flettet inn i hverandre. Grønnfargen og blåfargen symboliserer land(-bruk) og hav(-bruk).[104] -
5021 Oppdal
I blått tre motstøtende sølv spisser i form av et gaffelkors [105] og viser hvordan veiene fra Dombås, Sunndalsøra og Trondheim møtes her og gjør bygda til knutepunkt -
5059 Orkland
Den grønne tinkturen i våpenet symboliserer jordbruk og skogbruk. Den sølvfargede bølgeformen symboliserer sjø, elv og vann. Tannhjulet i midten symboliserer gammel og ny industri, og inkluderer også havbruk.[106] -
5022 Rennebu
I gull ein svevande omvend raud gaffelkross [109] gjengir en stilisert utgave av Rennebu kirke -
5061 Rindal
I grønt en opprett gull klubbe [110] og symboliserer at formannskapslovenes far, John Neergaard, ble født i her -
5025 Røros
Kobber (venus-symbol) over korslagt bergjarn og feisel [111] symboliserer bergverksdrift og malmutvinning i Røros kobberverk -
5043 Røyrvik
I blått et korset sølv kors [112] inspirert av det sørsamiske solkorset i fra sørsamisk håndverkunst som symboliserer de fire himmelretningene. -
5006 Steinkjer
I blått en sølv båt med råseil og toppseil. Viser en jekt ettersom jektefart og båtbygging var en viktig næring. Før år 2020 Verrans kommunevåpen[116] -
5001 Trondheim
Nidaros' bysegl fra 1200-tallet, tegnet i 1897 [118] og viser en biskop med bispelue og krumstav, samt konge med krone og skålvekt viser kirke og stat -
5038 Verdal
På rød bunn et gull kors, utbøyd og tilspisset [120] motivet hentet fra antemensale fra ca. 1300 over kong Olav den helliges død -
5057 Ørland
Venstre skrådelt av sølv og svart. Motivet er Rømer-ættens som fru Inger til Austrått tilhørte -
5058 Åfjord
I blått, tre oppflygende sølv terner, 2-1. Var tidligere Roan kommunes våpen før sammenslåing til Åfjord[121][122].
Kommunevåpen i Møre og Romsdal
[rediger | rediger kilde]-
1547 Aukra
På blå grunn to gull ringar, 1-1 [123] Symboliserer Julsundet og Gossa imellom med blått hav. -
1576 Aure
I blått en sølv klippfisk [124] Norsk klippfisk-eksport hadde opprinnelse her 1690-tallet. Til 2006 gamle Tustna kommunes våpen.[125] -
1554 Averøy
I rødt tre nedvendte gull pilspisser [126] basert på arkeologiske funn i kommunen, også tolket som symbol på Langøyforliket. -
1532 Giske
På blå grunn ei opprett leopardisert gull løve [128] Var våpenmerket til Erling Vidkunnson i Giske-ætten.[129] -
1580 Haram
Delt av sølv og blått med omvend bogesnitt med tre bogar.[131] Symboliserer sjøen som arbeidsplass og bindeledd.[132] -
1517 Hareid
På blå grunn tre opprette sølv piloddar, to over ein [133] Henspiller på slaget ved Hjørungavåg. -
1515 Herøy To motstilte sølv skipsstavner mot blå bakgrunn. Henspiller på funnet av Kvalsund-skipet fra 600-tallet
-
1528 Sykkylven
I sølv ein blå spiss laga med bogeliner [144] Det kileformete feltet ligner på fjorden som kommunen er oppkalt etter,men også silhuetten til fjellet Straumshornet. -
1560 Tingvoll
I sølv fem grønne eikeblad i rosett [145] Landets nordligste frittvoksende eikeskog vokser i kommunen. -
1511 Vanylven
På grøn grunn ein nedvend sølv spiss laga med bogeliner [147] motivet skal henspille på Vanylvsfjorden. -
1577 Volda
På blå bakgrunn pennesplitt og to ljåblad [149] Sammenstilling av Voldas tidligere kommunevåpen som symboliserte utdanning og Hornindals gamle våpen med produksjon av ljåblader.
Kommunevåpen i Sogn og Fjordane (Vestland fylke)
[rediger | rediger kilde]-
4645 Askvoll
På grøn grunn ein utskrådd gjennombora sølv kross [152] Er basert på Korssundkorset, et steinkors det er knyttet sagn om Olav den hellige. -
4646 Fjaler
På raud grunn to sølv kvelvingsbruer [155] Henspiller på bruene langs den Den Trondhjemske postvei. -
4635 Gulen
På blå grunn to utbøygde sølv krossar [157] To steinkors i Eivindvik som er blant de eldste kristne monument landet. -
4637 Hyllestad
På blå grunn tre sølv kvernsteinar i skrå rekkje [158] Symbol på jordbruk og kvernsteinproduksjon. -
4638 Høyanger
På blå grunn tre sølv flammer i skrå rekkje [159] Symboliserer ild, kraft og vann, som benyttes i aluminiumsindustri. -
4602 Kinn
Symboliserer hvordan maritim næring binder de gamle kommunene sammen. -
4644 Luster
På blå grunn ein sølv linderanke lagt i sirkel [160] Motivet er hentet fra treskjæringer i Urnes stavkirke. -
4642 Lærdal
På raud grunn to gull drakehovud i skrå rekkje [161] Motivet fra taket på Borgund stavkirke. -
4640 Sogndal
På blå grunn ein oppveksande skipsstamn Form på fjorden kan både tolkes som en S, en elv som renner ned fjellsiden eller et skispor. -
4649 Stad
En halv hvit hest og et kvinnehode i hvitt mot blå bakgrunn. Viser fjordhestens tilknytning til kommunen. Kvinnehodet er St. Sunniva, som fikk helgenkultus med utgangspunkt i Selje kloster. -
4651 Stryn
På grønn grunn ein venstre skråstilt gull lindekvist med fire blad [163] Gjenspeiler edelløvskogen i kommunen. -
4643 Årdal
På raud botn ein gull trillingstreng med ormeband-skurd [165], symboliserer kraftutbygging.
Kommunevåpen i Hordaland (Vestland fylke)
[rediger | rediger kilde]-
4625 Austevoll
På blå grunn fire sølv silder på skrå oppover, 1-2-1 [166] og viser til de rike fiskeritradisjonene. -
4632 Austrheim
På blå grunn tre sølv bjelkar bøygde oppover [167]. Disse symboliserer broene som binder kommunen sammen. -
4624 Bjørnafjorden
En gull båt over to spiraler på blå bakgrunn. Symboliserer oselvarbåten, rosemaling, jettegryter og nærhet til fjorden. -
4613 Bømlo
Et sølv sjøblad på rød bunn. Forestiller bladet av en vannlilje som er utbredt i mange tjern og vann. Trekløveret symboliserer sammenslåingen av Bremnes, Moster og (gamle) Bømlo i 1963 -
4611 Etne
Deling av blått og sølv med duestjertsnitt. Symboliserer samhold og henspiller på de sammenslåtte kommunene Etne og Skånevik. -
4615 Fitjar
Gull hjelm mot blå bakgrunn og henspiller på den forgylte hjelmen Håkon den gode bar i slaget på Fitjar i 961. -
4617 Kvinnherad
På sølv grunn ein blå gaffelkross laga med bølgjesnitt [171] Symboliserer elvene i kommunen. -
4630 Osterøy
I sølv tre blå økser med blada ned, 2 – 1 [174] Illustrerer lange tradisjoner for bygningsarbeid. -
4623 Samnanger
På raud grunn seks gull dråpar som lagar ein sirkel [175] Symbol på kraftproduksjon og en tidligere nedbørsrekord. -
4612 Sveio
På raud grunn ei kløyvd sølv lilje [177] og er hentet fra et våpen brukt av lavadelsmannen Jon Gautesons hylling av Christian 4. i 1591. -
4616 Tysnes
Motivet kjem frå eit segl funnet etter Olavsgildet på Onarheim, på blå grunn, to sølvfarga kryssede økser med krone over.[178] -
4618 Ullensvang
Tre franske liljer med stolpe i kvitt på blå bakgrunn. De tre tidligere kommunene og med Folgefonna mellom, fargene er blått for fjord og hvitt for bre, snø og fruktblomster. -
4626 Øygarden
Ei blå fyrlykt på sølv bakgrunn skal henspille på ambisjonen om at «Øygarden er ett fyrtårn i vest»
Kommunevåpen i Rogaland
[rediger | rediger kilde]-
1114 Bjerkreim
På grøn grunn ein opprett sølv bjørkekvist med sju blad og fire raklar [181] Våpenet er inspirert av kommunenavnet. -
1145 Bokn
Varde i sølv på blå bunn. Inspirert av forment på fjellet Boknafjellet, blått hav og sølvfarget fisk. -
1122 Gjesdal
I blått et sølv værhode sett forfra [183] viser betydningen av sauehold og tekstilproduksjon har hatt. -
1133 Hjelmeland
På raud grunn ein gull andreaskross, laga med trilling strengar [184] Håndverkstradisjonen flettverk som gjerne ble brukt til jærstolens sete og sponkorger. -
1149 Karmøy
I rødt et sølv gitterkryss [185] Knuten symboliserer øyas rolle som kommunikasjonsknutepunkt, «Karmen» på kommunenavnet og korset på Avaldsnes kirke. -
1112 Lund
I grønt tre gull eikenøtter i trepass [188] Eik symbol på gammelt/tradisjonsbundet og nøtter for fremtidig vekst.[189] -
1127 Randaberg
I blått 14 sølv mynter langs randen [190] Myntfunn fra gravrøyser ved rullesteinsstrender -
1134 Suldal
I raudt ein gull bølgjeforma trillingstreng, skråstilt høgre venstre [196] Illuderer Suldalslågen -
1160 Vindafjord
Åttedelt av sølv og raudt ved virvelsnitt [199] motivet er en kombinasjon av Ølen kommunes og fargene fra gamle Vindafjord kommunevåpen.
Kommunevåpen i Agder
[rediger | rediger kilde]-
4203 Arendal
En sølv krysseiler på tre sølv bølger mot blå bakgrunn. Tremasters 1700-talls skipstype brukt i borgervæpning, og ble motiv byfogdens segl på 1800-tallet. Kommunen tok det i bruk til 200-årsjubileet i 1923.[200] -
4216 Birkenes
I grønt en oppvoksende sølv bjørkekvist med tre blader [201] Grønnfargen symboliserer landbruk. -
4220 Bygland
På grøn grunn ei oppspringande gull gaupe [202] Setesdal som porten mellom jord- og skogbrukslandskap i lavlandet til eit villere og mer fjellrikt landskap.[203] -
4219 Evje og Hornnes
På gull grunn to svarte vogner, 1-1 [205] Vognene representerer hver av de sammenslåtte kommunene Evje og Hornnes og tidligere utvinning av nikkel i Flåt og feltspat. -
4206 Farsund
Fire sammenvokste grønne lindetrær på gull bunn. Trærne opprinnelig plantet i hagen til Lund-familien, på 1700-tallet som grunnla byen. -
4207 Flekkefjord Losskøyte i rødt på bølgende sjø mot gull bakgrunn. Colin archer-type med mørkt felt i seilet som angir at det er skøyte i lostjeneste.
-
4211 Gjerstad
På raud grunn tre opprette sølv knivar [207] Tollekniver som Gjerstadkniven en kjent lokal håndverktradisjon.[208] -
4202 Grimstad
En brigg i gull på blå bunn som fører alle seil unntatt storseilet. Basert på byfogdens segl fra første halvdel av 1800-tallet. Motivet viser sjøfartens betydning.[209] -
4226 Hægebostad
På raud grunn to gull sverd med oddane ned [210] Motiv fra arkeologiske gravfunn av sverd fra folkevandringstiden av Snartemosverdet og Eikensverdet.[211] -
4218 Iveland
I grønt en skråstilt sølv hammer [212] Forekomst og utvinning av flere hundre typer sjeldne mineraler.[213] -
4204 Kristiansand fra byens segl fra 1643, tekst på latin Causa triumphat tandem bona som betyr den gode sak seirer til slutt.[214]
-
4225 Lyngdal
Løvtre over bølger, kalt "Vekst og bevegelse". Erstattet Audnedals sagblad-motiv og gamle Lyngdals ku.[219] -
4201 Risør En svart holme med et svart og sølv festningsverk mot en blå bakgrunn, samt to sølv stjerner. Holmen i Risør var et kystforsvarsverk brukt fra 1650-årene til napoleonskrigene 1807–14
-
4228 Sirdal
I grønt tre oppflygande sølv ryper, 2 – 1 [220]Rypejakt viktig tilleggsnæring i Sirdalsheiene.[221] -
4213 Tvedestrand
I blått en oppflyvende sølv terne [222] Makrellterna, i likhet med sommerturistene, hekker i sommersesongen[223]
Kommunevåpen i Vestfold
[rediger | rediger kilde]-
3901 Horten
Rød rose fra byens hager og krigsskip og fort som viser marinens hovedstasjon på Karljohansvern. -
3909 Larvik
Kommunevåpenet heter Sølvdråper, og symboliserer vannveien, treet, havner, akset og samfunnet. -
3907 Sandefjord
I gull i en oppvoksende båt en hvalfanger med hevet harpun, alt i svart [231] Motivet fra Hvalfangstmonumentet.
Kommunevåpen i Telemark
[rediger | rediger kilde]Kommunevåpen i Buskerud
[rediger | rediger kilde]-
3301 Drammen
Sølv søyle på sølv fjellgrunn korslagt med sølv nøkkel og vikingsverd mot en blå bakgrunn. Skriften "In Fide et Justitia Fortitudo" betyr "i tro og rettferd ligger styrke" -
3322 Nesbyen
Liggende gullspiss vendt mot heraldisk høyre, mot rød bakgrunn. Tett- og kirkestedet på et nes ved Hallingdalselva har gitt navn til kommunen [255] -
3338 Nore og Uvdal Venstre skrådelt, første felt har et grønt stabbur mot en gull bakgrunn, andre felt har et gull vannhjul mot grønn bakgrunn. Jordbruk og skogbruk.
-
3305 Ringerike
Området var kjent høvdingesete i sagatiden, og ringen både tegn på høvdingverdighet og kommunenavnet. -
3314 Øvre Eiker
På blå bunn en sølv eikekvist med tre blader og to nøtter [258] Motivet henspiller på kommunenavnet. -
3328 Ål
På raud grunn tre enkelttinda sølv ruter, 1-1-1 [259] Åklemønster kjent fra husflidskunst. Symboliserer kirkesognene Ål, Leveld og Torpo
Kommunevåpen i Akershus
[rediger | rediger kilde]-
3203 Asker
I blått tre seilduk i hvitt -
3205 Lillestrøm
I blått tre stokkebåter i sølv. -
3212 Nesodden
I blått en sølv spiss. Spissen skal ligne Nesoddens geografiske formasjon; en odde. [270] -
3207 Nordre Follo
I blått ei havreakset i sølv. Havreakset symboliserer jordbruk og fruktbarhet, som har vært viktig i begge kommuner fra 1600-tallet.
Kommunevåpen i Østfold
[rediger | rediger kilde]-
3118 Indre Østfold
En sort kornaks på gull. Våpenet avspeiler jordbrukets, og spesielt korndyrkingens, betydning i kommunen. -
3112 Råde
En gull skråbjelke på grønn bunn. Skråbjelken symboliserer morenen som går gjennom Råde, mens grønnfargen står for det frodige landskapet i kommunen.
Oslos kommunevåpen
[rediger | rediger kilde]
Kommunevåpen i Hedmark (Innlandet)
[rediger | rediger kilde]-
3428 Alvdal
I blått to skrått framvoksende sølv ski [283] Et av landets eldste arkeologiske skifunn herfra, og skal markere Alvdal som skikommune. -
3416 Eidskog
På sølv bunn en sort orrhane med hodet vendt bakover [284] og symboliserer skog, skogsdrift og dyreliv. -
3420 Elverum
I rødt ei gull ugle med utslåtte vinger [285] Ugla er både en skogsfugl og symbol på lærdom, og henspiller på stedet som et skolesenter [286] -
3425 Engerdal
I grønt et gull bogtre [287] Symboliserer samarbeidet mellom hest og menneske i tradisjonelt og i friluftsliv. -
3429 Folldal
I rødt en skrått framvoksende gull hakke [288] Symboliserer betydningen av jordbruk og bergverk. -
3417 Grue
Venstre skrådelt av sølv og grønt ved buet ulvetannsnitt [289] Symboliserer fortidens svedjebruk og kirkebrann i 1822. -
3403 Hamar
En svart orrfugl med flakte vinger i toppen av et grønt furutre med naturfarget stamme, alt på sølv bunn [290] -
3424 Rendalen
I blått to sølv reinsdyrhoder, 1-1 [295] rein er vanlig i kommunen, og antallet, 2, symboliserer at kommunen er sammenslått av to kommuner før 1965. -
3413 Stange
I grønt en sølv ard [297] Jordbrukskommune, et eldre redskap brukt til potethypping [298] -
3415 Sør-Odal
I rødt tre gull nøkler stilt i trepass [300] Sammensatt av kirkesognene Strøm, Ullern og Oppstad. -
3426 Tolga
I rødt ei gull klokke [301] Klokka fra kobber-smeltehytta som var i bruk i to århundreder.[302] -
3419 Våler
I rødt en nedvendt vinget gull pil [307] Sagn om at Olav den hellige skjøt pil for å avgjøre hvor den første kirka i Solør skulle ligge.[308] -
3422 Åmot
I grønt tre opprette gull økser, 2-1 [309] Skogbruk, kjøreøkser for sammenlenking av stokker ved transport.[310] -
3418 Åsnes
Tre fløterhaker mot gull bakgrunn. Motiv basert på 300 års næringsvirksomhet med tømmerfløting i vassdragene Flisa, Kynna og Glomma.[311]
Kommunevåpen i Oppland (Innlandet)
[rediger | rediger kilde]-
3441 Gausdal
Delt av blått og sølv ved enkelt trappesnitt skrått utover [314] viser typiske fjellformasjoner Skeikampen og Langsua[315] -
3407 Gjøvik
På blå bunn en svømmende sølv svane [316] Fargebruken henspiller på at Gjøvik siden 1900-tallet har vært omtalt som "den hvite by ved Mjøsa". -
3446 Gran
I rødt to gull spisser som ender i kløverbladkors [317] Symboliserer søsterkirkene på Gran. -
3432 Lesja
På sølv grunn blå skjoldfot med spiss oppover [318] som er en stilisering av spiret på Lesja kirke. -
3405 Lillehammer
Birkebeiner foran en hvit og blå bakgrunn. [319]Til minne om hvordan Håkon Håkonsson ble reddet ut av området av birkebeinere på ski i 1206. -
3434 Lom
På blå grunn tre sølv skjeltrekor [320] siden kommunen er nedbørsfattig har slike vanningsspader av tre blitt brukt for å spre vann på åkeren [321] -
3451 Nord-Aurdal
På gull grunn tre blå fembladingar, 2-1 [323] De tre snøsøteblomstene henspiller på tettstedene Fagernes, Leira og Aurdal. -
3448 Nordre Land
I blått to oppvoksende adosserte gull fløterhaker [324] Tømmerfløting var tradisjonelt en viktig næringsvei.[325] -
3439 Ringebu
I rødt en oppvoksende tretunget gull flamme [326] Symboliserer varder og ildtenning i krigstid -
3437 Sel
Sagnfiguren Pillarguri i gult på blå bunn varsler med lur skottenes posisjon ved Slaget ved Kringen i 1612. -
3449 Sør-Aurdal
I blått et gull relikvieskrin [329] Hedalskrinet i Hedalen stavkirke fra 1200-tallet.[330] -
3438 Sør-Fron
På grøn grunn ei skråstilt sølv klubbe [331] Fra historie i Snorres kongssagaer om kong Olav Haraldssons møte med Dale-Gudbrand i år 1021.[332] -
3454 Vang
På blå grunn tre skråstilte gull sverd omgjevne av gull liljebord [333] Skal fra 1309 ha vært brukt som symbol av ridderen Sigvat på Leirhol -
3452 Vestre Slidre
På blå grunn eit sølv sjøblad omgjeve av sølv bord laga med taggesnitt [334] Motiv fra Slidredomen -
3443 Vestre Toten
I grønt to sølv kniver skråstilt venstre-høyre [335] Toten hadde håndverkstradisjoner for knivmaking [336] -
3435 Vågå
På raud grunn eit springande gull reinsdyr på skrå oppover [337] bukkerittet på Gjendineggen
Se også
[rediger | rediger kilde]Referanser
[rediger | rediger kilde]De årlige utgavene av NAF Veibok har beskrivelse og forklaring av kommunevåpen i faktaboksen om hver kommune. Disse kapitlene er kvalitetssikret av kommunene, og er brukt som kilde symbologi hvor ikke annet er oppgitt.
- ^ Riksarkivet (2017). «Kommunevåpen» (norsk). Arkivverket. Besøkt 9. februar 2020.
- ^ «Kommunevåpen og kommuneflagg». Regjeringen.no (norsk). 11. februar 2019. Besøkt 9. februar 2020.
- ^ «Alta kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Berlevåg kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Båtsfjord kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Gamvik kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Hasvik kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Karasjok kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Guovdageaidnu-Kautokeino kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Lebesby kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Måsøy kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Nesseby kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ «Nordkapp kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ Holmquist, Tone (16. desember 2009). «Eldst i Nord-Norge». www.kommunal-rapport.no (norsk). Besøkt 24. oktober 2020.
- ^ «Sør-Varanger kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ Holmquist, Tone (16. desember 2009). «Eldst i Nord-Norge». www.kommunal-rapport.no (norsk). Besøkt 24. oktober 2020.
- ^ «Tana kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ Holmquist, Tone (16. desember 2009). «Eldst i Nord-Norge». www.kommunal-rapport.no (norsk). Besøkt 24. oktober 2020.
- ^ «Vadsø kommune, Finnmark». lovdata.no.
- ^ Holmquist, Tone (16. desember 2009). «Eldst i Nord-Norge». www.kommunal-rapport.no (norsk). Besøkt 24. oktober 2020.
- ^ Holmquist, Tone (16. desember 2009). «Eldst i Nord-Norge». www.kommunal-rapport.no (norsk). Besøkt 24. oktober 2020.
- ^ «Balsfjord kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Lavangen kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ «Dyrøy kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Gratangen kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Lavangen kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ «Harstad kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Lavangen kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ «Ibestad kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Lavangen kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ «Kvæfjord kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Kvænangen kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Kåfjord kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Lavangen kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ «Lavangen kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Lavangen kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ «Lyngen kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Målselv kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Nordreisa kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Salangen kommune. Troms». lovdata.no.
- ^ «ID DESIGN - Senja kommune». www.iddesign.no. Besøkt 19. november 2020.
- ^ «Skjervøy kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Storfjord kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Sørreisa kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Tjeldsund kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Tromsø kommune, Troms». lovdata.no.
- ^ «Alstahaug kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Andøy kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Om kommunevåpenet - BEIARN KOMMUNE». www.beiarn.kommune.no (norsk).
- ^ «Bindal kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Brønnøy kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Bø kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Dønna kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Evenes kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Fauske kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Flakstad kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Gildeskål kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Hadsel kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Hattfjelldal kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Hemnes kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Herøy kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Leirfjord kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Lurøy kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Lødingen kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Meløy kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Moskenes kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ Nye Narvik kommune har fått nytt kommunevåpen[død lenke]
- ^ «Nesna kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ Pedersen, Bjørn Tore (9. september 2015). «Dette betyr Rana sitt kommunevåpen». NRK.
- ^ «Rødøy kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Røst kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Saltdal kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ Pedersen, Bjørn Tore (13. september 2015). «Dette betyr Steigen sitt kommunevåpen». NRK. Besøkt 22. mai 2021.
- ^ «Sortland kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Steigen kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ Pedersen, Bjørn Tore (13. september 2015). «Dette betyr Steigen sitt kommunevåpen». NRK. Besøkt 22. mai 2021.
- ^ «Sømna kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Sørfold kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Træna kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Vefsn kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Vega kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Vestvågøy kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Vevelstad kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Værøy kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Vågan kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Øksnes kommune, Nordland». lovdata.no.
- ^ «Flatanger kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Frosta kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Frøya kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Grong kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Hitra kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Holtålen kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Høylandet kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Inderøy kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Leka kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Levanger kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Lierne kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Malvik kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Våpenskjold Melhus». dynamis.no. 7. august 2017.
- ^ «Meråker kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Midtre Gauldal kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Namsos kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Namsskogan kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ NRK (21. desember 2017). «Kommunesammenslåing: Den ene fikk navnet, den andre fikk skjoldet». NRK. Besøkt 23. mai 2021.
- ^ «Oppdal kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Om Orkland». Orkland kommune. 30. januar 2020. Besøkt 3. februar 2020.
- ^ «Osen kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Overhalla kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Rennebu kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Rindal kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ www.bergstaden.org http://www.bergstaden.org/no/hjem/kort-informasjon-om-roros/kommunevapenet-pa-roros.
- ^ «Røyrvik kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Selbu kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Skaun kommune, Sør-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Snåsa kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ NRK (21. desember 2017). «Kommunesammenslåing: Den ene fikk navnet, den andre fikk skjoldet». NRK. Besøkt 23. mai 2021.
- ^ «Stjørdal kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ «Trondheim kommunes grafiske profil - Byvåpen». sites.google.com (norsk).
- ^ Grytbakk, Kristin. «Kommunevåpen Tydal kommune». www.tydal.kommune.no.
- ^ «Verdal kommune, Nord-Trøndelag». lovdata.no.
- ^ NRK (21. desember 2017). «Kommunesammenslåing: Den ene fikk navnet, den andre fikk skjoldet». NRK. Besøkt 23. mai 2021.
- ^ Åfjord kommune. «Grafisk profil for Åfjord kommune» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 23. mai 2021. Besøkt 23. mai 2021.
- ^ «Aukra kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Aure kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Tustna kommunevåpen». foto.digitalarkivet.no. 10. juli 1988. «Klippfiskprodusjonen i Norge hadde sin begynnelse i Tustna i Aure i 1690-årene. Frem til etter andre verdenskrig ble klippfisken tørket på holmer og berg. - Kommunen ble fra 01.01.2006 slått sammen med Aure kommune, og den nye kommunen fikk navnet Aure. Med andre farger er Tustnas våpen ført videre av Aure.»
- ^ «Averøy kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Kommunevåpen - Fjord kommune» (norsk nynorsk). Fjord kommune. 30. oktober 2019.
- ^ «Giske kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ Publisert16.11.2017 09.11. «Kommunevåpenet - eller soga om "Giske-katten" - Hovedportal». www.giske.kommune.no (norsk nynorsk).
- ^ «Gjemnes kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Godkjenning av våpen og flagg, Haram kommune, Møre og Romsdal - Lovdata». lovdata.no. Besøkt 10. januar 2024.
- ^ «Grafisk profil - Haram kommune». haram.kommune.no. Besøkt 10. januar 2024.
- ^ «Hareid kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Kommunevåpen - Hustadvika kommune». hustadvika.kommune.no.
- ^ Norske kommunevåpen. Oslo: Kommunalforlaget. 1987. s. 167. ISBN 8272424185.
- ^ Norske kommunevåpen. Oslo: Kommunalforlaget. 1987. s. 168. ISBN 8272424185.
- ^ «Rauma kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ Rokstad, Elin. «Sande kommune». www.sande-mr.kommune.no (norsk nynorsk). Arkivert fra originalen 8. august 2020. Besøkt 1. juni 2020.
- ^ «Smøla kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Stranda kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Sula kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ «Sunndal kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Surnadal kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Sykkylven kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Tingvoll kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ «Ulstein kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ «Vanylven kommune, Møre og Romsdal». lovdata.no.
- ^ Bjølverud, Reidun Beathe. «Kommunevåpen - Vestnes kommune». www.vestnes.kommune.no (norsk nynorsk).
- ^ Rødven, Joakim. «Namn, kommunevåpen og ordførarkjede - Volda kommune». www.volda.kommune.no (norsk nynorsk).
- ^ «Ørsta kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no.
- ^ Norske kommunevåpen. Oslo: Kommunalforlaget. 1987. s. 172. ISBN 8272424185.
- ^ «Askvoll kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Aurland kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Bremanger kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Fjaler kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Gloppen kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Gulen kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Hyllestad kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Høyanger kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Luster kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Lærdal kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Solund kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Stryn kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Vik kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Årdal kommune, Sogn og Fjordane». lovdata.no.
- ^ «Austevoll kommune». lovdata.no.
- ^ «Austrheim kommune». lovdata.no.
- ^ «Eidfjord kommune». lovdata.no.
- ^ «Fedje kommune». lovdata.no.
- ^ «Kvam kommune». lovdata.no.
- ^ «Kvinnherad kommune». lovdata.no.
- ^ «Masfjorden kommune». lovdata.no.
- ^ «Modalen kommune». lovdata.no.
- ^ «Osterøy kommune». lovdata.no.
- ^ «Samnanger kommune». lovdata.no.
- ^ «Stord kommune». lovdata.no.
- ^ «Sveio kommune». lovdata.no.
- ^ Kommunevåpenet vart vedteke i kommunestyre 15.12.20; kommunens heimeside
- ^ «Ulvik kommune». lovdata.no.
- ^ «Vaksdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Bjerkreim kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Eigersund kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Gjesdal kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Hjelmeland kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Karmøy kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Klepp kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Kvitsøy kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Lund kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Lund kommunevåpen». Riksarkivet. 14. desember 1984. Besøkt 7. april 2024. «Eik finnes i flere stedsnavn og gårdsnavn i kommunen. Eika står for det gamle, solide og tradisjonelle, og nøtten – frøet – for fremtiden.»
- ^ «Randaberg kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Sandnes kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Sauda kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Sokndal kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Sola kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Strand kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Suldal kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Tysvær kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Utsira kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Vindafjord kommune, Rogaland». lovdata.no.
- ^ «Byvåpenet - Arendal kommune». www.arendal.kommune.no. Arkivert fra originalen 2. oktober 2023. Besøkt 9. september 2023.
- ^ «Birkenes kommune». lovdata.no.
- ^ «Bygland kommune». lovdata.no.
- ^ «Kommunevåpenet - Bygland kommune». www.bygland.kommune.no (norsk nynorsk). Arkivert fra originalen 30. oktober 2020. Besøkt 9. september 2023.
- ^ «Bykle kommune». lovdata.no.
- ^ «Evje og Hornnes kommune». lovdata.no.
- ^ «Froland kommune». lovdata.no.
- ^ «Gjerstad kommune». lovdata.no.
- ^ «Gjerstad kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no. Besøkt 9. september 2023.
- ^ «Grimstad kommunevåpen - Grimstad kommune». www.grimstad.kommune.no. Arkivert fra originalen 1. oktober 2023. Besøkt 10. september 2023. «Motivet i kommunevåpenet er en brigg seilende mot heraldisk høyre (tilskuers venstre) på tre heraldiske bølger. Briggen fører jager og indre klyver (forseil). På fortoppen føres bramseil, mersseil, mens storseilet er beslått. Videre føres mesan.»
- ^ «Hægebostad kommune». lovdata.no.
- ^ «Hægebostad kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no. Besøkt 10. september 2023.
- ^ «Iveland kommune». lovdata.no.
- ^ «Iveland kommune, våpen». foto.digitalarkivet.no. Besøkt 10. september 2023.
- ^ «Kristiansand kommune». Riksarkivet. 8. desember 1909. «Både innholdet og den ovale formen stammer fra byens første segl, fastsatt 1643. Det er vanlig å tolke treet som en furu. Løven er hentet fra riksvåpenet, og kronen tilhører Christian 4. Omskriften betyr ”den gode sak seirer til slutt”. Bystyret vedtok våpenet 08.12.1909.»
- ^ «Kvinesdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Lillesand kommune». lovdata.no.
- ^ «Lindesnes kommune, Vest-Agder». lovdata.no.
- ^ «Lindesnes kommune, våpen». Riksarkivet. 25. april 1986.
- ^ Lyngdal kommune (1. januar 2020). «Kommunevåpenets bakgrunn og symbolikk - Lyngdal kommune». www.lyngdal.kommune.no.
- ^ «Sirdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Sirdal kommune, våpen». Riksarkivet. 17. januar 1986. «I eldre tid var rypefangst en viktig tilleggsnæring for sirdølene. I dag er de vidstrakte Sirdalsheiene et eldorado for jakt og friluftsliv, noe som gjør kommunen til et ettertraktet feriemål.»
- ^ «Tvedestrand kommune». lovdata.no.
- ^ «Tvedestrand kommune, våpen». Riksarkivet. 4. april 1986. «Makrellternen er en langfarende trekkfugl, som kommer til Norge i mai og drar i september eller tidligere. Den passer altså godt som våpenmotiv for en kystkommune med yrende sommerliv.»
- ^ «Valle kommune». lovdata.no.
- ^ «Vegårshei kommune». lovdata.no.
- ^ «Vennesla kommune». Riksarkivet. «Trærne står for skog og skogsdrift. De bølgende strekene representerer elva Otra, og tannhjulene viser at Vennesla er kjent for å være en industribygd. - Kommunen bruker krone over våpenet.»
- ^ «Åmli kommune». lovdata.no.
- ^ «Åmli-bever reddar Europa - KUBEN». www.kubenarendal.no. Besøkt 17. september 2023.
- ^ «Åseral kommune». lovdata.no.
- ^ «Færderelev tegnet Færders nye kommunevåpen». www.oyene.no (norsk). 14. oktober 2016.
- ^ «Sandefjord kommune, Vestfold». lovdata.no.
- ^ Tyvand, Anders. «Nytt kommunevåpen vedtatt - Tønsberg og Re». www.nyetonsberg.no.
- ^ «Bamble kommune». lovdata.no.
- ^ «Drangedal kommune». lovdata.no.
- ^ «Fyresdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Hjartdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Kragerø kommune». lovdata.no.
- ^ «Kviteseid kommune». lovdata.no.
- ^ «Nissedal kommune». lovdata.no.
- ^ «Nome kommune». lovdata.no.
- ^ «Seljord kommune». lovdata.no.
- ^ «Siljan kommune». lovdata.no.
- ^ «Tinn kommune». lovdata.no.
- ^ «Tokke kommune». lovdata.no.
- ^ «Vinje kommune». lovdata.no.
- ^ «Flesberg kommune». lovdata.no.
- ^ «Flå kommune». lovdata.no.
- ^ «Gol kommune». lovdata.no.
- ^ «Hemsedal kommune». lovdata.no.
- ^ «Hol kommune». lovdata.no.
- ^ «Hole kommune». lovdata.no.
- ^ «Krødsherad kommune». lovdata.no.
- ^ «Lier kommune». lovdata.no.
- ^ «Modum kommune». lovdata.no.
- ^ «Nes kommune, flagg». foto.digitalarkivet.no. Besøkt 23. mai 2022.
- ^ «Rollag kommune». lovdata.no.
- ^ «Sigdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Øvre Eiker kommune». lovdata.no.
- ^ «Ål kommune». lovdata.no.
- ^ «Bærum kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Eidsvoll kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Enebakk kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Frogn kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Gjerdrum kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Hurdal kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Jevnaker kommune». lovdata.no.
- ^ «Lørenskog kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Nannestad kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Nes kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Nesodden kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Nittedal kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Rælingen kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Vestby kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Ås kommune, Akershus». lovdata.no.
- ^ «Aremark kommune, Østfold». lovdata.no.
- ^ «Fredrikstad kommune, Østfold». lovdata.no.
- ^ «Hvaler kommune, Østfold». lovdata.no.
- ^ «Marker kommune, Østfold». lovdata.no.
- ^ «Rakkestad kommune, Østfold». lovdata.no.
- ^ «Sarpsborg kommune, Østfold». lovdata.no.
- ^ «Skiptvedt kommune, Østfold». lovdata.no.
- ^ «Ordførerkjedet og visuell profil». valer-of.kommune.no.
- ^ «Alvdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Eidskog kommune». lovdata.no.
- ^ «Elverum kommune». lovdata.no.
- ^ Britt Glosvik (9. mars 2011). «Ugla i Elverum» (norsk). Kommunal rapport. Besøkt 7. april 2024. ««[Ugla] er et symbol for visdom og undervisning, og peker på Elverum som skolesenter. De fleste ugler er skogsfugler, og ugla kan også representere våre ville dyr og fugler, og dermed symbolisere skogens og utmarkas betydning for Elverum før og nå.»»
- ^ «Engerdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Folldal kommune». lovdata.no.
- ^ «Grue kommune». lovdata.no.
- ^ «Hamar kommune». lovdata.no.
- ^ «Løten kommune». lovdata.no.
- ^ «Nord-Odal kommune». lovdata.no.
- ^ «Os kommune». lovdata.no.
- ^ «Os kommune, våpen». Digitalarkivet. Riksarkivet. 7. februar 1993. «De tre husdyrbjellene viser til både tradisjonelt og moderne næringsliv i fjellbygda Os, og samtidig skal motivet signalisere fremtidshåp. Tre bjeller i samklang er et bilde på samhold og på samarbeidet mellom de tre hoveddelene av kommunen.»
- ^ «Rendalen kommune». lovdata.no.
- ^ «Ringsaker kommune». lovdata.no.
- ^ «Stange kommune». lovdata.no.
- ^ Stange kommune (16. mars 2022). «Visuell identitet og kommunevåpen» (norsk). Besøkt 7. april 2024. «Landbruksredskapet ard viser til Stange kommune som jordbrukskommune. Arden er en forløper for plogen, og den ble også mye brukt til potethypping etter at den ellers hadde gått ut av bruk.»
- ^ «Stor-Elvdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Sør-Odal kommune». lovdata.no.
- ^ «Tolga kommune». lovdata.no.
- ^ «Smeltehyttene - Verdensarven Røros». verdensarvenroros.no (norsk). Besøkt 7. april 2024.
- ^ «Trysil kommune». lovdata.no.
- ^ «Trysil kommune, våpen». Digitalarkivet. Riksarkivet. Besøkt 7. april 2024.
- ^ «Tynset kommune». lovdata.no.
- ^ «Tynset kommune, våpen». Digitalarkivet. Riksarkivet. 18. oktober 1985. «Kommunen har en stor elgstamme, og en nærliggende mulighet var å velge et elghode som våpenmotiv. Her er hodet oppvoksende, og i denne utførelsen er motivet dessuten blitt helt forskjellig fra elghodet til Namsos.»
- ^ «Våler kommune». lovdata.no.
- ^ «Våler kommune, våpen». Digitalarkivet. Riksarkivet. 8. juli 1987. «Sagnet forteller at Olav den hellige kristnet Solør, men det var uenighet om hvor kirken skulle ligge. Da skjøt kongen ut en pil, og der den falt ned, ble den første kirken bygd. At pilen har V-form, passer godt for Våler.»
- ^ «Åmot kommune». lovdata.no.
- ^ «Åmot kommune, våpen». Riksarkivet. 26. februar 1988. «I flere hundre år har skogsdrift sammen med jordbruk vært det viktigste næringsgrunnlaget i kommunen. Øksen som er gjengitt, kalles kjøreøks eller smaløks. Den brukte tømmerkjørerne når de skulle lenke sammen stokkene for transport.»
- ^ «Kommunevåpen - Åsnes kommune». www.asnes.kommune.no.
- ^ «Dovre kommune». lovdata.no.
- ^ «Etnedal kommune». lovdata.no.
- ^ «Gausdal kommune». lovdata.no.
- ^ Publisert. «Kommunevåpen for Gausdal». www.gausdal.kommune.no (norsk). Besøkt 21. mai 2022.
- ^ «Gjøvik kommune». lovdata.no.
- ^ «Gran kommune». lovdata.no.
- ^ «Lesja kommune». lovdata.no.
- ^ «Riksarkivet Lillehammer kommunevåpen».
- ^ «Lom kommune». lovdata.no.
- ^ «Lom kommune, segl». foto.digitalarkivet.no. Besøkt 21. mai 2022.
- ^ «Lunner kommune». lovdata.no.
- ^ «Nord-Aurdal kommune». lovdata.no.
- ^ «Nordre Land kommune». lovdata.no.
- ^ «Velkommen til Nordre Land - NORDRE LAND KOMMUNE». www.nordre-land.kommune.no (norsk). Arkivert fra originalen 16. juni 2022. Besøkt 21. mai 2022.
- ^ «Ringebu kommune». lovdata.no.
- ^ «Skjåk kommune». lovdata.no.
- ^ «Skjåk grafisk profil».
- ^ «Sør-Aurdal kommune». lovdata.no.
- ^ Wold, Webredaktør. «Sør-Aurdal kommunevåpen - Sør-Aurdal kommune». www.sor-aurdal.kommune.no. Besøkt 21. mai 2022.
- ^ «Sør-Fron kommune». lovdata.no.
- ^ «Sør-Fron - Om kommunevåpenet». Sør-Fron kommune.
- ^ «Vang kommune». lovdata.no.
- ^ «Vestre Slidre kommune». lovdata.no.
- ^ «Vestre Toten kommune». lovdata.no.
- ^ «Vestre Toten kommune - Kommunevåpen». www.vestre-toten.kommune.no. Besøkt 21. mai 2022.
- ^ «Vågå kommune». lovdata.no.
- ^ «Østre Toten kommune». lovdata.no.
- ^ «Øyer kommune». lovdata.no.
- ^ «Øystre Slidre kommune». lovdata.no.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- vg.no Dette er de nye kommunenes våpen
- (no) «Kommunevåpen» i Store norske leksikon
- «Kunst ved kongelig resolusjon». Riksarkivet. Besøkt 30. september 2015.