Hans Hagerup Krag
Hans Hagerup Krag | |||
---|---|---|---|
Født | 9. aug. 1829[1] Grong kommune[1] | ||
Død | 8. mai 1907[1] Christiania[1] | ||
Beskjeftigelse | Ingeniør | ||
Embete | |||
Far | Hans Peter Schnitler Krag | ||
Søsken | Peter Rasmus Krag Ole Herman Krag | ||
Barn | Hjalmar Krag | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Gravlagt | Vår Frelsers gravlund | ||
Utmerkelser | St. Olavs Orden[1] | ||
Hans Hagerup Krag (født 9. august 1829 i Grong, død 8. mai 1907 i Kristiania) var mest kjent som vegdirektør i perioden 1874 til 1903.[2]
Etter Krigsskolen og ingeniørdiplom fra Den militære høyskole i 1852, var Lt. Krag vegingeniør og den som i 1857 stakk ut ruten for Geirangervegen. Kapt. Krag var deretter vegdirektør for nasjonens vegvesen 1874 til 1903 og opptatt av å legge tilrette for «Bilismens fremvekst». Han var sentral ved etableringen av Haukelivegen mellom Telemark og Odda, ved Strynefjellsveien i 1894, og lanserte i 1896 planene for Sognefjellsvegen (stukket 1902). Han var sentral også ved bygging av veiene til Holmenkollen (1887) og Voksenkollen.
Fra 1899 begynte Krag utbedring av veistrekninger med tanke på biltrafikk etter at de første bilene ble innført til landet på 1890-tallet. Krag vil selv prøve det nye transportmiddelet og vise hva det dugde til: I 1901 gjennomførte han en berømt kjøretur mellom Otta og Åndalsnes - fylkesmannen ga tillatelse til kjøringen med en maksimal hastighet på 15 km/t. Turen fra Otta til Åndalsnes tok ni timer. Bilen brøt sammen på tilbaketuren, og ble tauet fra Dombås til Otta der den ble fraktet med tog til Oslo.[3][4]
I 1868 etablerte han Den Norske Turistforening (æresmedlem 1897) og var ellers opptatt av å fremme friluftsliv. Han var opptatt av teknologiske nyvinninger (benyttet blant annet et på den tiden innovativt «interkom-anlegg»). Han oppfant «tønnekjerren» (tønne erstattet kjerrens to hjul), som ikke ble spesielt utbredt.
Han var sønn av presten Hans Peter Schnitler Krag (1794–1855) og Hermana Thomine Rognebye (1798–1878), og hadde flere kjente brødre (se Krag (slekt)). I 1861 giftet han seg i Stavanger med Anna Marie Petersen (1843–1919). Idrettspresident Hjalmar Krag (1867–1954) var deres sønn.
Galleri
[rediger | rediger kilde]-
Hans Hagerup Krags minnesmerke. Vintertid. Foto: Roman Cieslak
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Kristiansen, Gunnar: Bil, vei og meninger. Et 75-års minne. Portrett av Krag, utgitt av Bertel O. Steen, Oslo 1975
- Røed, Ane Cecilie: Hans Hagerup Krag - Vegdirektøren i Årbok for Norsk vegmuseum 2016, ISBN 978-82-91130-42-2
- Paus, H. W.: Norges vegdirektører og vegsjefer, Oslo 1962
- Bjørnland, Dag: Vegen og samfunnet. En oversiktlig fremstilling og analyse i anledning Vegdirektoratets 125-årsjubileum 1864-1989. Vegdirektoratet 1989
- Gundersen, Håkon: Samferdsel i Norge. Samlaget, Oslo 1983.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b c d e Norsk biografisk leksikon[Hentet fra Wikidata]
- ^ Hans Hagerup Krag i Store norske leksikon.
- ^ Bjørnland (1989)
- ^ Gundersen (1983)