John Hadley
John Hadley | |||
---|---|---|---|
Født | 16. apr. 1682[1][2][3] Hertfordshire | ||
Død | 14. feb. 1744[1][2][3] London | ||
Beskjeftigelse | Matematiker, astronom, oppfinner | ||
Nasjonalitet | Kongeriket Storbritannia | ||
Medlem av | Royal Society (1717–)[4][5] | ||
Utmerkelser | Fellow of the Royal Society | ||
John Hadley (født 16. april 1682 i Bloomsbury i London, død 14. februar 1744 i East Barnet i Hertfordshire) var en engelsk matematiker, oppfinneren av oktant, forløperen til sekstanten, omkring 1730.
Liv og virke
[rediger | rediger kilde]Bakgrunn, familie
[rediger | rediger kilde]John Hadley var den eldste av seks barn til George Hadley (fra Enfield Chase nær East Barnet) og Katherine Fitzjames. John Hadley var storebror til meteorologen George Hadley, som oppdaget Hadley-cellene i den atmosfæriske sirkulasjon. John Hadley giftet seg i 1734 med Elizabeth Hodges (datter av Thomas Hodges, tidligere Attorney General av Barbados). De fikk ett barn, sønnen John (1738).
Forskning
[rediger | rediger kilde]John Hadley samarbeidet med Edmund Halley om emnet passatvinder. Han ble medlem av Royal Society i London i 1717 (og senere viseordførende).
Han fant måter til å slipe asfæriske teleskopspeil, og kunne dermed i 1721 bygge det første effektive Newtonteleskopet. Med sitt presise 15 centimeters parabolspeil viste det seg overlegent et like stort linseteleskop. Han bygde også Gregoryteleskoper.
Den oktanten (først kalt kvadrant) som han utviklet, ble benyttet for å måle den høyde som solen og andre himmellegemer har over horisonten til sjøs. En flyttbar arm med et speil, som flyttes langs en gradert bue, viser et speilbilde av himmellegemet overlappende horisonten, som observatøren ser direkte. Dersom himmellegemets posisjon på himmelen og tiden for observasjonen er kjente, er det enkelt for brukeren å beregne sin egen latitude. Oktanten viste seg å være meget brukbar for navigasjon og erstattet eldre instrumenter. Han ble under utviklingen og byggingen av oktanten assistert av sine brødre George (1685−1768) og Henry (født 1687).
En amerikaner, Thomas Godfrey, oppfant oktanten uavhengig av John Hadley ved omtrent samme tid.
Hadley forbedret også reflektorteleskopet, han bygde det første gregorianske teleskop i 1721.
Mons Hadley og Rima Hadley på månen har fått navn etter ham.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, «John Hadley», Encyclopædia Britannica Online-ID biography/John-Hadley[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6h526w3, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b MacTutor History of Mathematics archive, besøkt 22. august 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ catalogues.royalsociety.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana, side(r) 494, bind 27[Hentet fra Wikidata]