Skarabider (Scarabaeoidea)
Skarabider | |||
---|---|---|---|
eikehjort (Lucanus cervus), en skarabide
| |||
Nomenklatur | |||
Scarabaeoidea, Lamellicornia | |||
Populærnavn | |||
skarabider | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Dyreriket | ||
Rekke | Leddyr | ||
Klasse | Insekter | ||
Orden | Biller | ||
Økologi | |||
Antall arter: | ca. 30 000, 66 i Norge | ||
Habitat: | terrestrisk, mest i råtnende plantemateriale | ||
Utbredelse: | hele verden | ||
Inndelt i | |||
Skarabider (Scarabaeoidea) er en artsrik gruppe av biller som omfatter de største billeartene man kjenner, men også mange små arter. Navnet skarabider brukes også om den artsrikeste av familiene, Scarabaeidae. Skarabidene omfatter en del meget store arter. Goliatbillen (Goliathus goliathus) fra Vest-Afrika og elefantbillen (Megasoma elephas) fra Mellom- og Sør-Amerika kan begge veie omtrent 100 gram, og herkulesbillen (Dynastes hercules) fra Mellom- og Sør-Amerika blir opptil 19 cm lang om man regner med hornet på hannens brystskjold. Den tyngste norske billen er neshornbillen (Oryctes nasicornis), også en skarabide. Også noen medlemmer i familiene hjortebiller (med Europas største bille, eikehjorten (Lucanus cervus)) og Passalidae blir meget store.
Bladhorninger
[rediger | rediger kilde]Skarabidenes mest slående fellestrekk er formen på antennene, som ender i en kølle der leddene som oftest har bladformede utvekster. Gruppen blir også kalt Lamellicornia, «bladhorninger». Hos de fleste artene kan denne bladformede køllen åpnes og lukkes som en vifte, særlig utpreget hos hannene.
Karakteristiske bein
[rediger | rediger kilde]Formen på beina er forholdsvis lik hos de fleste skarabidene. Leggene (tibiae) er korte og kraftige, på det fremste beinparet har de flere store tenner på utsiden som billene bruker til å grave med. Mellom- og bakleggene har vanligvis to skarpe lengdelister på utsiden. De fleste har store sporer ytterst på leggen. Føttene er fem-leddete, vanligvis ganske lange og slanke med store klør ytterst.
Scarabaeiforme larver
[rediger | rediger kilde]Skarabidenes larver er vanligvis ganske karakteristiske, og denne larvetypen har fått navn etter gruppen. En skarabidelarve er vanligvis hvit, tynnhudet, ganske tykk og holder kroppen i C-form. De tre parene med bein er korte og kraftige, og kjevene (mandiblene) er korte, men kraftige.
Levevis
[rediger | rediger kilde]En så artsrik gruppe som skarabidene har nødvendigvis et mangfold av levemåter, men det er likevel mulig å sette opp noen fellestrekk. Larvene til de aller fleste skarabider lever på råtnende plantemateriale av et eller annet slag nede i jorden. De aller fleste har underjordiske larver. Mange lever på møkk som graves ned, og de er derfor viktige ved at de fordeler gjødsel nedover mot planterøttene. Larveutviklingen tar ofte lang tid, opptil 10 år eller mer for noen arter. Unntakene når det gjelder larvenes næringsvalg er familien knokkelbiller, som har larver som lever på animalsk materiale (bein, fjær og hudrester), og oldenborrer og noen beslektede grupper, som har larver som lever av levende planterøtter. De voksne billene flyr vanligvis godt, gjerne om natten. Frambeina er svært kraftige og brukes til graving.
Systematisk inndeling
[rediger | rediger kilde]Slektskapsforholdet mellom gruppene innbyrdes i denne gruppen synes noe uklart. Det er sannsynlig at Lucanidae og Passalidae er nærmere beslektet med hverandre enn med de andre familiene. Under er familiene listet i alfabetisk rekkefølge. Underfamiliene av skarabider blir ofte gitt status som egne familier.
- Ordenen biller, Coleoptera
- Underordenen Polyphaga
- Familiegruppen Scarabaeiformia = overfamilie Scarabaeoidea
- Familien Belohinidae Paulian 1959
- Familien Bolboceratidae Laporte de Castelnau, 1840
- Familien Ceratocanthidae White 1842 (= Acanthoceridae)
- Familien Diphyllostomatidae Holloway 1972
- Familien tordivler, Geotrupidae Latreille, 1802
- Familien Glaphyridae MacLeay, 1819
- Familien Glaresidae Semenov-Tian-Shanskii & Medvedev 1932
- Familien Hybosoridae Erichson, 1847
- Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille 1804
- Familien Ochodaeidae Mulsant and Rey 1871
- Familien Passalidae Leach, 1815
- Familien Pleocomidae LeConte 1861
- Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille 1802
- Underfamilien sandkrypere, (Aegialiinae)
- Underfamilien gjødselbiller, Aphodiinae
- Underfamilien gullbasser, Cetoniinae
- Underfamilien hornbiller, Dynastinae
- Underfamilien Hopliinae
- Underfamilien oldenborrer, Melolonthinae
- Underfamilien praktskarabider, Rutelinae
- Underfamilien gjødselgravere (Scarabaeinae)
- Underfamilien småoldenborrer (Sericinae) Kirby, 1837
- Underfamilien Trichiinae
- Underfamilien Valginae
- Familien knokkelbiller, Trogidae MacLeay 1819
- Fossile slekter med uklar familietilknytning:
- Slekten Aliscarabaeus Hong, 1983
- Slekten Holcorobeus Nikritin, 1977
- Slekten Hongscarabaeus Krell, 2000
- Slekten Mesoscarabaeus Hong, 1982
- Familiegruppen Scarabaeiformia = overfamilie Scarabaeoidea
- Underordenen Polyphaga
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Scarabaeoidea i Encyclopedia of Life
- (en) Scarabaeoidea i Global Biodiversity Information Facility
- (no) Scarabaeoidea hos Artsdatabanken
- (sv) Scarabaeoidea hos Dyntaxa
- (en) Scarabaeoidea hos Fauna Europaea
- (en) Scarabaeoidea hos Fossilworks
- (en) Scarabaeoidea hos ITIS
- (en) Scarabaeoidea hos NCBI
- (en) Kategori:Scarabaeoidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
- Scarabaeoidea – detaljert informasjon på Wikispecies