Comitatul Bihor
Comitatul Bihor (Bihar) | |||
— comitat al Regatului Ungariei — | |||
| |||
Coordonate: 47°03′00″N 21°56′00″E / 47.05°N 21.93333333°E | |||
---|---|---|---|
Țară | |||
Dispariție | | ||
Reședință | Oradea Mare | ||
Suprafață | |||
- Total | 10,657 km² | ||
Populație (1910) | |||
- Total | 646,301 locuitori | ||
- Densitate | 60,6 loc./km² | ||
Naționalități | • maghiari - 365.642 (56,57%) • români - 265.098 (41,01%) • slovaci - 8.457 (1,30%) • germani - 3.599 (0,55%) | ||
În prezent în | România, Ungaria | ||
Prezență online | |||
(Bihar) (Bihar) | |||
(Bihar) | |||
Modifică date / text |
Comitatul Bihor, cunoscut și ca Varmeghia Bihorului, (în maghiară Bihar vármegye, în germană Komitat Bihar, în latină Comitatus Bihariensis) a fost o unitate administrativă a Regatului Ungariei din secolul XI și până în 1920. Capitala comitatului a fost orașul Oradea Mare (în maghiară Nagyvárad, în germană Großwardein).
Geografie
[modificare | modificare sursă]Comitatul Bihor se învecina la vest cu comitatul Bichiș (Békés), la nord-vest cu comitatul Hajdú, la nord cu comitatul Szabolcs, la nord-est cu comitatul Sătmar (Szatmár), la est cu comitatele Sălaj (Szilágy) și Cluj (Kolozs), la sud-est cu comitatul Turda-Arieș (Torda-Aranyos) și la sud cu comitatul Arad.
Trei afluenți ai râului Criș (Körös) curgeau pe teritoriul comitatului: Crișul Repede, Crișul Negru și Barcău (Berettyó). Partea vestică a comitatului se afla în Câmpia Panonică, în timp ce partea estică era în Munții Apuseni. Suprafața comitatului în 1910 era de 10.657 km², incluzând suprafețele de apă.
Istorie
[modificare | modificare sursă]Comitatul Bihor este unul dintre cele mai vechi comitate din Regatul Ungariei, el fiind atestat încă din secolul al XI-lea. El a fost stăpânit de Imperiul Otoman, între anii 1660-1692, ca eyaletul Varat.
În anul 1876 Regatul Ungariei s-a divizat în șapte cercuri, cu un total de 64 comitate.[1] Cercul de pe partea stângă a Tisei (Tisza) conținea opt comitate: Bichiș, Bihor, Hajdú, Maramureș, Sălaj, Sătmar, Szabolcs și Ugocea.
În 1920, prin Tratatul de la Trianon, aproximativ 75% din suprafața comitatului Bihor a revenit României și a făcut parte din județul Bihor. Partea de vest a rămas în Ungaria. Capitala micului comitat unguresc Bihar a fost orașul Berettyóújfalu. În perioada 1940-1944, partea românească a fostului comitat Sătmar a fost ocupată de Ungaria, în urma Dictatului de la Viena.
În anul 1950, după cel de-al Doilea Război Mondial, comitatul unguresc Bihar s-a unit cu comitatul Hajdú și a format județul Hajdú-Bihar. Partea de sud a Biharului unguresc (zona din jurul localităților Sarkad și Okány) a fost alipită județului Bichiș (Békés). Partea românească a fostului comitat Bihor se regăsește azi în județul Bihor, cu excepția părții de sud (din jurul localității Beliu), care se află în județul Arad.
Demografie
[modificare | modificare sursă]În 1891, populația comitatului era de 516.704 locuitori, dintre care:
- Maghiari -- 283.806 (54,92%)
- Români -- 219.940 (42,56%)
- Slovaci -- 5.957 (1,15%)
- Germani -- 3.374 (0,65%)
În 1910, populația comitatului era de 646.301 locuitori, dintre care:
- Maghiari -- 365.642 (56,57%)
- Români -- 265.098 (41,01%)
- Slovaci -- 8.457 (1,30%)
- Germani -- 3.599 (0,55%)
Subdiviziuni
[modificare | modificare sursă]La începutul secolului 20, subdiviziunile comitatului Bihor erau următoarele:
Districte (járás) | |
---|---|
District | Capitală |
Bél | Bél - Beliu |
Belényes | Belényes - Beiuș |
Berettyóújfalu | Berettyóújfalu |
Biharkeresztes | Biharkeresztes |
Cséffa | Cséffa - Cefa |
Derecske | Derecske |
Élesd | Élesd - Aleșd |
Érmihályfalva | Érmihályfalva - Valea lui Mihai |
Központ | Nagyvárad - Oradea |
Magyarcséke | Magyarcséke - Ceica |
Margitta | Margitta - Marghita |
Nagyszalonta | Nagyszalonta - Salonta |
Sárrét | Biharnagybajom |
Szalárd | Szalárd - Sălard |
Székelyhid | Székelyhid - Săcueni |
Tenke | Tenke - Tinca |
Vaskoh | Vaskoh - Vașcău |
Comitate urbane (törvényhatósági jogú város) | |
Nagyvárad - Oradea |
Orașele Derecske, Berettyóújfalu, Biharnagybajom și Biharkeresztes se află în prezent în Ungaria, în timp ce celelalte orașe menționate sunt în România.
Note
[modificare | modificare sursă]
|