1526
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
- Ово је чланак о години 1526.
Миленијум: | 2. миленијум |
---|---|
Вјекови: | 15. вијек – 16. вијек – 17. вијек |
Деценија: | 1490-е 1500-е 1510-е – 1520-е – 1530-е 1540-е 1550-е |
Године: | 1523 1524 1525 – 1526 – 1527 1528 1529 |
Грегоријански | 1526. (MDXXVI) |
Аб урбе цондита | 2279. |
Исламски | 932–933. |
Ирански | 904–905. |
Хебрејски | 5286–5287. |
Бизантски | 7034–7035. |
Коптски | 1242–1243. |
Хинду календари | |
• Викрам Самват | 1581–1582. |
• Схака Самват | 1448–1449. |
• Кали Yуга | 4627–4628. |
Кинески | |
• Континуално | 4162–4163. |
• 60 година | Yанг Ватра Пас (од кинеске Нг.) |
Холоценски календар | 11526. |
Подробније: Календарска ера |
Година 1526 (MDXXVI) била је редовна година која почиње у понедјељак (1. јан./сиј. по јулијанском календару).
Догађаји
[уреди | уреди извор]- Јануар/Сијечањ
- сијечањ, почетком - Павле Бакић на угарском двору извештава о турским плановима за освајање Будима[1].
- 12. 1. - Пáл Томори, калочки надбискуп и бранитељ јужне Угарске, дошао у Будим да се одрекне титула јер његове чете и посаде 11 мјесеци нису добиле плаћу (вратио се у ожујку на молбу папинског легата Бургија).
- 14. 1. - Мадридски уговор: заробљени француски краљ Франçоис I се морао одрећи права у Италији, Фландрији и Артоа, те предати Бургундију Карлу V.
- 25. 1. - Велики сабор Хрватске и Славоније у Крижевцима, отказују послух краљу Људевиту, Крсто Франкапан предлаже да се приклоне цару Карлу и надвојводи Фердинанду[2].
- Фебруар/Вељача
- 6. 2. - Франко-отомански савез: у Француску стигао потврдан Сулејманов одговор на предлоге краљице-мајке Лујзе Савојске.
- ца. 14. 2. - Суд одредио да Иван Запоља нема права на имовину покојног Ловре Илочког, већ да она припада угарској круни - расцјеп између Запоље и палатина Вербеција.
- 27. 2. - Протестантски кнежеви из Немачке основали Лигу из Торгауа.
- Март/Ожујак
- 11. 3. - Стјепан Бродарић врховни државни канцелар Угарске након непопуларног Ласла Салкаја, такође постављен и за сријемског бискупа.
- + Цар Карло V се оженио Изабелом Португалском.
- 22. 3. - Краљ Франсоа (пуштен 6. 3.) изјављује, уз папин благослов, да се неће придржавати Мадридског уговора јер је изнуђен.
- 27. 3. - Надвојвода Фердинанд I одредио Николу Јуришића за врховнога капетана војске против Турака (о томе је обавестио краља Људевита који је на то пристао).
- Април/Травањ
- 21. 4. - Битка код Панипата: Бабур поражава лодиски Делхи Султанат, Ибрахим Лоди погинуо - почетак Могулског Царства у Индији које траје до 1857.
- травањ - Босански паша опсједа Крупу крбавског кнеза Ивана Карловића.
- 23. 4. - Султан Сулејман I кренуо са војском из Цариграда (у Угарској се за ово сазнало концем свибња)[3].
- 28. 4. - Угарски сабор: Стјепан VII. Бáтхорy опет постављен за палатина, након бјекства Иствáна Wербőцзyја[4].
- Мај/Свибањ
- 22. 5. - Рат Коњачке лиге (седми Талијански рат): папа Клемент VII. и Французи против цара Карла у Италији.
- 23. 5. - Транзит Венере, последњи пре него што су филтери омогућили његово осматрање.
- Јун/Липањ
- 9. 6. - Го-Нара је нови јапански цар (до 1557).
- Јул/Српањ
- српањ, почетком - Султан Сулејман стигао у Београд; велики везир Ибрахим-паша се утаборио неколико дана раније код Земуна гдје су му се придружиле босанске (Косрев-паша) и херцеговачке чете и Бали-бег београдски.
- 10. 7. - Шпанци заузели Милано.
- 18. 7. - Угарски краљ поклонио град Шољмош Павлу Бакићу.
- јул - Брод Сантиаго, један из де Лоаíсине експедиције упућене западним путем према Зачинским острвима, стигао до западне обале Мексика.
- 28. 7. - Турци заузели Петроварадинску тврђаву (варош заузета 15. 7.).
- Август/Коловоз
- 1. 8. - Уговором у Спеyеру Крсто Франкопан ступио у службу надвојводе Фердинанда.
- 6. 8. - Краљ Лудвиг II стигао на збориште у Толну (у међувремену пао и Илок).
- 8. 8. - Осијек и Ердут се предали Мустафа-паши Јахјаоглуу.
- 14. 8. - Сулејман у Осијеку, гради се мост преко Драве којим прелази турска војска (сам Сулејман затим срушио мост 23. 8.).
- У ово вријеме пало и Ђаково.
- август - Францисцо Пиззаро креће из Панаме са два брода и 160 људи према југу; Бартоломé Руиз прешао екватор, заробио индијански сплав са вредним предметима.
- 21. 8. - Алонсо де Салазар (припадник де Лоаíсине експедиције) открио Маршалове Отоке.
- 27. 8. - Реицхстаг у Спеyеру, привремено суспендован Wормски едикт против протестантизма (враћен 1529).
- 29. 8. - Мохачка битка, Турци на челу са Сулејманом Величанственим разбили мађарску војску и државу, погинуо краљ Људевит II (крај нада и за Србију).
- Септембар/Рујан
- 10. 9. - Сулејман ушао у Будим - варош спаљена, краљевски двор опљачкан; исто се десило и Пешти.
- Султан се 25. 9. враћа назад, 7. 10. је у Петроварадину, у међувремену опустошени крајеви између Дунава и Тисе.
- Турци из Угарске и Славоније одводе 200.000 робова[5].
- 23. 9. - Славонски сабор у Копривници, племство бира Крсту Франкопана за вођу (он затим запосједа жупаније између Драве и Дунава)[6].
- Октобар/Листопад
- јесен? - Бачком загосподарио Јован Ненад који се прогласио за српског цара, седиште му је у Суботици.
- + Деспот Стеван Бериславић има неке успехе у Срему.
- 14. 10. - У Хаинбургу се састају Фердинанд и његова сестра, удова краљица Марија, а у Токају Запољине присталице.
- 24. 10. - Аустријски надвојвода Фердинанд I изабран за чешког краља (до 1564, наследност није одмах призната).
- Новембар/Студени
- 11. 11. - Иван Запоља крунисан за краља у Столном Биограду, којег је запосео Павле Бакић[7] (Запољина странка се позива на закључак из 1505. којим се странцима забрањује престо).
- Крсто Франкопан током мјесеца прелази на Запољину страну, овај га поставља за бана Хрватске и Славоније итд. (Фердинандов бан је Фрањо Баћан).
- Децембар/Просинац
- 16. 12. - Угарски сабор у Пожуну/Братислави изабрао Фердинанда за мађарског краља (без крунисања јер је круна у Запољиним рукама).
- Павле Бакић, Марко Јакшић, Радич Божић, Петар Овчаревић, као и Јован Ненад су за Запољу; деспот Стеван Бериславић је за Фердинанда па му је Запоља узео титулу.
- 31. 12. - Почиње Цетински сабор, хрватско племство бира Фердинанда.
Током/тијеком године
[уреди | уреди извор]- Дубровачка Република признаје османског султана за врховног господара (данак плаћају већ деценијама).
- Почетак сеоба из Босне у Хрватску[8].
- Бискуп Фрањо Јозефић изрекао интердикт Сењу због његових капетана[9].
- Де вита ет гестис Цхристи Јакова Бунића.
- Василије III., велики кнез Москве се оженио други пут, Јеленом Глинском, кћерком Ане Јакшић.
- Млечани укинули јавне гозбе у Котору поводом прославе св. Трифуна[10].
- Завршена штампа Тyндале-ове Библије на енглеском.
- Оружар Маестро Бартоломео Беретта основао фирму Беретта.
- Кемал Пашазаде постаје османски шеих-ул-ислам.
- Себастиан Цабот кренуо у опловљавање света, међутим вести о богатом царству (Инка) га наводе да крене уз Рио де ла Плату.
Рођења
[уреди | уреди извор]- 19. 2. - Царолус Цлусиус, ботаничар († 1609)
- Фрањо Тахy, великаш († 1573)
Смрти
[уреди | уреди извор]- 23 - 26. 2. - Дијего Колумбо, вицекраљ "Индије" (* ца. 1480)
- 21. 4. - Ибрахим Лоди, последњи султан Делхија
- 19. 5. - Го-Касхиwабара, јапански цар (* 1464)
- 20. 7. - Гарцíа Јофре де Лоаíса, морепловац (* 1490)
- 4. 8. - Јуан Себастиáн Елцано, морепловац (* 1476)
- 29. 8. - Лудовик II. Јагеловић, угарско-хрватско-чешки краљ (* 1506)
- 29. 8. - Пáл Томори, мађарски заповедник (* ца. 1475)
- 29. 8. - Гyöргy Зáполyа, син Ивана Запоље (* ца. 1488)
- 5. 9. - Алонсо де Салазар, морепловац
- 18. 10. - Луцас Вáзqуез де Аyллóн, истраживач
- Марин Бечић (Марин Беçикеми), хроничар (* 1468)
Референце
[уреди | уреди извор]- ↑ V. Клаић, стр. 349
- ↑ V. Клаић, стр. 347
- ↑ V. Клаић, стр. 350
- ↑ V. Клаић, стр. 336
- ↑ Јован Хаџи Васиљевић, Муслимани наше крви у Јужној Србији, растко.рс
- ↑ V. Клаић, Свезак трећи, дио први стр. 59
- ↑ Владимир Ћоровић, Срби под туђом влашћу, растко.рс
- ↑ Ћоровић, Нове српске сеобе, растко.рс
- ↑ V. Клаић, Свезак трећи, дио први стр. 38
- ↑ Петар Д. Шеровић, Св. Трифун у Котору и Бокељска морнарица, растко.рс
- Вјекослав Клаић,
- Свезак други: дио трећи.... Трећа књига: Доба краља Матијаша Корвина и Јагеловића (1458-1526) (арцхиве.орг)
- Свезак трећи: дио први..... Прва књига: Доба краљева Фердинанда I., Максимилијана и Рудолфа (1527-1608) (арцхиве.орг)