1687
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
- Ово је чланак о години 1687.
Миленијум: | 2. миленијум |
---|---|
Вјекови: | 16. вијек – 17. вијек – 18. вијек |
Деценија: | 1650-е 1660-е 1670-е – 1680-е – 1690-е 1700-е 1710-е |
Године: | 1684 1685 1686 – 1687 – 1688 1689 1690 |
Грегоријански | 1687. (MDCLXXXVII) |
Аб урбе цондита | 2440. |
Исламски | 1098–1099. |
Ирански | 1065–1066. |
Хебрејски | 5447–5448. |
Бизантски | 7195–7196. |
Коптски | 1403–1404. |
Хинду календари | |
• Викрам Самват | 1742–1743. |
• Схака Самват | 1609–1610. |
• Кали Yуга | 4788–4789. |
Кинески | |
• Континуално | 4323–4324. |
• 60 година | Yин Ватра Зец (од кинеске Нг.) |
Холоценски календар | 11687. |
Подробније: Календарска ера |
Година 1687 (MDCLXXXVII) била је редовна година која почиње у сриједу по грегоријанском календару одн. редовна година која почиње у суботу по 10 дана заостајућем јулијанском календару.
Догађаји
[уреди | уреди извор]Јануар/Сијечањ – Март/Ожујак
[уреди | уреди извор]- јануар - Аустријски двор упутио свог представника у Дубровник, као знак протектората[1]. То је Доминико Корадини који ће ступати у контакте са Херцеговцима[2].
- Након губитка Будима, Османлије су основале Београдски пашалук, под командом мухафиза у рангу везира и са самосталном дефтерханом.[3]
- фебруар/март - Патријарх Арсеније III борави у Комарну[4].
- март - септембар - У Еперјешу (Прешову) погубљена 24 протестанта (Антонио Цараффа на челу ванредног суда).
Април/Травањ – Јун/Липањ
[уреди | уреди извор]- 4. 4. - Краљ Јамес II издао Декларацију индулгенције која предвиђа слободу религије и поништење казнених закона против католика и неких протестаната.
- 6. 5. - Хигасхиyама је нови јапански цар (до 1709).
- мај-јун - Руско-турски рат 1686.-1700. - Кримске битке: неуспели први руско-козачки поход према Перекопу, до којег нису ни стигли.
- 9-10. 6. - Хрватски сабор изабрао светог Јосипа за небеског заштитника хрватског краљевства, односно хрватског народа.
- јун, крајем - Даброви ратови: Французи са Хуронским савезницима напали Сенеце[5].
Јул/Српањ – Септембар/Рујан
[уреди | уреди извор]- 5. 7. - Објављени Њутнови Пхилосопхиае Натуралис Принципиа Матхематица, темељ модерне физике.
- 23. 7. - Морејски рат: искрцавање млетачких снага код Патраса и заузеће града након што су поражени Турци. Затим падају тврђаве Мореја и Румелија на улазу у Коринтски залив, Лепанто, Коринт, Кастел Торнезе, Мистра[6].
- 4. 8. - Иван Мазепа постаје хетман Левообалне Украјине (до 1708) након што је потиснуо Ивана Самојловича.
- 12. 8. - Мохачка битка (код Нађхаршања, "брда Змајева") је тежак османлијски пораз: Карло Лоренски је поразио војску великог везира Сари Сулејман-паше - долази до побуне у османској војсци.
- 18. 8. - Млетачки Сенат дао 1.400 лира за рестаурацију православне цркве св. Николе у Пули[7].
- 21. 8. - Млечани, Францесцо Моросини и Отто Wилхелм вон Кöнигсмарцк, сломили Турке на Мореји (Пелопонезу), којима је остала само Монемвасија[8].
- 23. 8. - Млетачко-ускочки напад на Дувно, погинуо војвода Стојан Јанковић[1]. Пре овога, Јанковић је нападао и Мостар, "попалио данашњи Претхум, махале Џабовину и Рајевињу, али преко старе ћуприје није могао прећи"[9].
- септембар - Могулски владар Аурангзеб потчинио Султанат Голконда, последњи од Деканских султаната.
- ца. рујан-листопад? - У Хрватској ослобођени, Костајница, Нови на Уни, Зрин (војску у ужој Хрватској водио бан Никола Ердöдy)[10].
- 12. 9. - Аустријанци освојили Сомбор.
- септембар, половином - Генерал гроф Јоханн Хеинрицх вон Дüнеwалд, командант аустријске војске између Саве и Драве освојио Воћин (Шаренград) код Илока[11].
- 18. 9. - Абаза Сијавуш-паша нови велики везир, није у стању смирити војску (убијен у фебруару) - ранији везир Сари Сулејман-паша је погубљен.
- 21. 9. - Млечани се искрцали у Пиреју (Порто Лион)[12].
- 26. 9. - Партенон тешко оштећен у млетачкој опсади.
- 28. 9. - Турски гарнизон у Атини се предао након што је поражен покушај деблокаде из Тебе.
- септембар, крајем - Диневалд и гроф Иван Драшковић освојили Валпово и Осијек. Срби из Срема и калуђери беже преко Саве у Шабац и на Цер (враћају се годину дана касније)[11][13].
- 30. 9. - Млечани (Гироламо Цорнаро) и локални људи освојили Херцег Нови након једномјесечне опсаде[14]. Касније ће заузети Царину између Дубровника и Требиња, и ући у Цавтат, због чега Дубровчани помажу Турцима[1].
Октобар/Листопад – Децембар/Просинац
[уреди | уреди извор]- листопад - Сеоба Хрвата из Раме 1687.: ускочки одред продро до Раме[1], фрањевци и дио католика одлазе за њима у Сињ, доносе слику Госпа Сињска.
- октобар - У Каталонији почиње Побуна Баретина (Револта делс Барретинес), револт претежно сеоске сиротиње због квартирања војника након лоше жетве.
- октобар, половином - Диневалд осваја Ораховицу и Пожегу, улази у напуштени Вуковар, затим у Ердут, Паланку и Ђаково[11].
- 27. 10. - Уговор из Балáзсфалвија између Карла Лоренског и Михаља I Апафија: признаје се независност Ердеља у замену за помоћ војсци.
- октобар, крајем - Диневалд заузима Церник, Пакрац, Каменград, Белу Стену и Краљеву Велику[11].
- 31. 10. - Умро загребачки бискуп Мартин Борковић.
- 8. 11. - Султан Мехмед IV збачен (раније се у Београду побунили јаничари и дошли у Цариград[2]). Постављен брат Сулејман II (до 1691). Мустафа Ћуприлић накратко постао други везир.
- 10. 11. - Угарски сабор у Пожуну прихвата Хабсбурге за наследне владаре. На овом сабору је укинут чланак Златне буле Андрије II. (1222.) који је дозвољавао побуну против неуставне краљеве владе[10] - хабсбуршки апсолутизам. Цар обећава угарском и хрватском племству да ће крајишници постати кметови[15].
- новембар/децембар - Кучи разбили једну казнену експедицију скадарског Сулејман-паше Бушатлије, превирање међу источнохерцеговачким племенима[1].
- 4. 12. - Млетачка Република уводи новац лиретта за Далмацију и Албанију[16].
- 9. 12. - Мали царевић Јосип проглашен за угарско-хрватског краља.
- 17. 12. - Освојен Егер.
- децембар - Освојен Петроварадин[11] (Маxимилиан II. Емануел).
- зима 1687-88 - Хришћани из Срема и Босне се пресељавају у околину Дарде у Барањи и око Ђакова[11].
Кроз годину
[уреди | уреди извор]- Срби из темишварског краја дигли устанак против Турака, капетан Новак Петровић са 4.892 војника прелази преко Тисе у Бачку[17].
- 1687-89 - Срби се у великом броју пресељавају у Банску и Карловачку војну границу (околина Петриње, Скрада, Војнића, Крстиње и Будачког); загребачки бискуп ове године населио Србе у Бовић и Кирин[18].
- Под вођством фрањеваца опсерваната, многи Буњевци из Приморја, Херцеговине и Босне се досељавају у Суботицу и околину[17].
- Саватије Љубибратић, захумски и полухерцеговачки митрополит у Тврдошу, се истиче у борби против Османлија[18].
- Епископ Дионисије окупио херцеговачка племена против Турака уз Млечане[2].
- Јеген-паша, бивши румелијски беглербег се одметнуо од новог султана, злоставља становништво у Македонији[19].
Рођења
[уреди | уреди извор]- 27. 1. - Балтхасар Неуманн, архитекта († 1753)
Смрти
[уреди | уреди извор]- 28. 1. - Јоханнес Хевелиус, астроном (* 1611)
- 3. 2. - Франçоис де Црéqуy, маршал Француске (* 1629)
- 19. 3. - Ренé-Роберт Цавелиер де Ла Салле, истраживач, колонијалиста (* 1643)
- 22. 3. - Јеан-Баптисте Луллy, композитор (* 1632)
- 23. 8. - Стојан Јанковић, вођа ускока (* ца. 1635)
- 14. 10. - Сари Сулејман-паша, бивши велики везир
- 31. 10. - Мартин Борковић, загребачки бискуп (* 1597)
- 14. 11. - Нелл Гwyн, љубавница Цхарлеса II, глумица (* 1650)
Референце
[уреди | уреди извор]- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 Владимир Ћоровић, Даље борбе с Турцима, растко.рс
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Историја с. н. III-1, 501
- ↑ Историја с. н. IV-1, 89
- ↑ Церовић, Љубивоје. Срби у Словачкој. растко.рс
- ↑ Спенцер Туцкер; Јамес Р. Арнолд; Роберта Wиенер (30 Септембер 2011). Тхе Енцyцлопедиа оф Нортх Америцан Индиан Wарс, 1607–1890: А Политицал, Социал, анд Милитарy Хисторy. АБЦ-ЦЛИО. стр. 722–. ИСБН 978-1-85109-697-8.
- ↑ Сеттон, 299
- ↑ Барбалић, Фран (1933). Перој - српско село у Истри. растко.рс
- ↑ Сеттон, 300
- ↑ Историја с. н. IV-1, 482
- ↑ 10,0 10,1 Шишић, Хрватска повијест 2-V
- ↑ 11,0 11,1 11,2 11,3 11,4 11,5 Историја с. н. III-1, 498
- ↑ Сеттон, 305
- ↑ Историја с. н. III-1, 544
- ↑ Чоралић, Ловорка (2001). Бока которска у доба Морејскога рата (1684-1699) Архивирано 2021-04-17 на Wаyбацк Мацхине-у. Матица хрватска
- ↑ Историја с. н. IV-1, 75
- ↑ Сеарцх ресултс фор "лиретта". цоинарцхивес.цом
- ↑ 17,0 17,1 Историја с. н. III-1, 500
- ↑ 18,0 18,1 Историја с. н. III-1, 495
- ↑ Хисторија н. Ј., 817
- Литература
- Фердо Шишић. Хрватска повијест. Други дио /Поглавље V.. (хр Wикизвор)
- Кеннетх Меyер Сеттон. Венице, Аустриа, анд тхе Туркс ин тхе Севентеентх Центурy. Америцан Пхилосопхицал Социетy; 1991. ИСБН 978-0-87169-192-7.
- Хисторија народа Југославије II, Школска књига Загреб, 1959
- Историја српског народа, Трећа књига, први том, Срби под туђинском влашћу 1537-1699, СКЗ Београд 1993, ИСБН 86-379-0383-5 (III-1)
- Историја српског народа, Четврта књига, први том, Срби у XVIII веку, СКЗ Београд 1986 (IV-1)