ЦФА франак
ЦФА франак (на француском: франц ЦФА) је валута у 12 бивших француских колонија у Африци, а користи се и у Гвинеји Бисау (бившој португалској колонији) те у Екваторској Гвинеји (бившој шпањолској колонији).
Кратица ЦФА је између 1945. и 1958. значила "Цолониес франçаисес д'Африqуе" (на хрватском: Француске колоније Африке), а од тада значи "Цоммунаутé франçаисе д'Африqуе" (на хрватском: Француска заједница Африке).
Вриједност ЦФА франка је спојена с еуром: 100 ЦФА франака = 0,152449 еура, или 1 еуро = 655,957 ЦФА франака.
Институције
[уреди | уреди извор]Службено, постоје двије валуте с називом ЦФА франак: Западноафрички ЦФА франак (ИСО 4217 валутне ознаке XОФ), и Средњоафрички ЦФА франак (ИСО 4217 валутне ознаке XАФ). Обије врсте ЦФА франка једнако су спојене с еуром (1 еуро = 655.957 XОФ = 655.957 XАФ), и за обије валуте је одговорна Ризница Француске (Трéсор публиц), али Западноафрички ЦФА се не може користити у земљама Средње Африке ни обрнуто, Средњеафрички ЦФА се не може користити у земљама Западне Африке.
Западноафрички ЦФА
[уреди | уреди извор]Западноафрички ЦФА франак (XОФ),познатији само под називом Франц ЦФА. ЦФА значи Цоммунаутé финанциèре д'Африqуе ("Финанцијска заједница Африке"). Издаје га БЦЕАО (Банqуе Централе дес Éтатс де л'Африqуе де л'Оуест, тј. "Средишња банка западних афричких држава"), која се налази уДакару, Сенегал, за 8 држава чланица УЕМОА (Унион Éцономиqуе ет Монéтаире Оуест Африцаине, тј. "Монетарна унија западне Африке"):
Ових осам држава заједно имају 75,5 милијуна становника и укупни заједнички БДП од 36,96 милијарде долара
Средњоафрички ЦФА
[уреди | уреди извор]Средњоафрички ЦФА франак (XАФ), познат такођер само под називом Франц ЦФА гдје ЦФА значи Цоопéратион финанциèре ен Африqуе централе ("Финанцијска сурадња у средњој Африци"). Издаје га БЕАЦ (Банqуе дес Éтатс де л'Африqуе Централе, тј. "Банке држава средишње Африке"), са сједиштем у Yаоундеу, Камерун,за 6 држава чланица ЦЕМАЦ (Цоммунаутé Éцономиqуе ет Монéтаире де л'Африqуе Централе, и.е. "Економска и монетарна заједница средишње Африке"):
Ових 6 држава заједно имају 34,15 милијуна становника и укупни заједнички БДП од 28,3 милијарде УСД.
Повијест чланства
[уреди | уреди извор]- 1949: Џибути (Француска Сомалија) напушта ЦФА валуту
- 1960: Гвинеја напушта ЦФА валуту
- 1962: Мали напушта ЦФА валуту
- 1967: Реунион напушта ЦФА валуту и прелази на Француски франак (данас еуро)
- 1973: Мадагаскар напушта ЦФА валуту
- 1973: Мауританија напушта ЦФА валуту
- 1974: Свети Петар и Микелон напушта ЦФА валуту (данас користи еуро)
- 1984: Мали поновно се придружује заједници (1 франак = 2 Малијска франка)
- 1985: Екваторска Гвинеја придружује се ЦФА заједници
- 1997: Гвинеја Бисау придружује се ЦФА заједници
Повезнице
[уреди | уреди извор]Вањске везе
[уреди | уреди извор]- БЦЕАО.инт - Службена страница (на француском) Средишње банке западних афричких држава (Банqуе Централе дес Éтатс де л'Африqуе де л'Оуест) (Бенин, Буркина Фасо, Бјелокосна Обала, Гвинеја Бисау, Мали, Нигер, Сенегал, Того), чланица Монетарне уније западне Африке (Унион Монéтаире Оуест Африцаине или УМОА), са сједиштем у Дакару у Сенегалу.
- БЕАЦ.инт - Службена страница (на француском) Банке држава средишње Африке (Банqуе дес Éтатс де л'Африqуе Централе) (Камерун, САР, Конго, Габон, Екваторска Гвинеја, Чад), чланица Економске и монетарне заједнице средишње Африке ла (Цоммунаутé Éцономиqуе ет Монéтаире д'Африqуе Централе или ЦЕМАЦ), са сједиштем у Бангуиу у Средњоафричкој Републици.
- Ла Зоне Франц Архивирано 2005-04-22 на Либрарy оф Цонгресс-у - Службена страница Банqуе де Франце, у Паризу.
- БЦЦ[мртав линк] - Службена страница Коморске средишње банке у граду Морони.
Погледај још: списак валута