1530
godina
- Ово је чланак о години 1530.
Година 1530 (MDXXX) била је редовна година која почиње у суботу (1. јан./сиј. по јулијанском календару).
Миленијум: | 2. миленијум |
---|---|
Вјекови: | 15. вијек – 16. вијек – 17. вијек |
Деценија: | 1500-е 1510-е 1520-е – 1530-е – 1540-е 1550-е 1560-е |
Године: | 1527 1528 1529 – 1530 – 1531 1532 1533 |
Грегоријански | 1530. (MDXXX) |
Аб урбе цондита | 2283. |
Исламски | 936–937. |
Ирански | 908–909. |
Хебрејски | 5290–5291. |
Бизантски | 7038–7039. |
Коптски | 1246–1247. |
Хинду календари | |
• Викрам Самват | 1585–1586. |
• Схака Самват | 1452–1453. |
• Кали Yуга | 4631–4632. |
Кинески | |
• Континуално | 4166–4167. |
• 60 година | Yанг Метал Тигар (од кинеске Нг.) |
Холоценски календар | 11530. |
Подробније: Календарска ера |
Догађаји
уреди- вељача - Турци упадају у Кочевје и у (јужну) Хрватску (Запољини Славонци су у споразуму са Турцима).
- 22. и 24. 2. - Папа Клемент VII. крунисао Карла за краља Италије и за светог римског цара у Болоњи (последња папска крунидба).
- ожујак? - Иван Кацијанер постаје главни капетан краљевске војске на хрватској и славонској крајини[1] (ове године без ефекта).
- 8. 4. - Цар уздигао маркгрофа Мантове Федерица II. Гонзагу у ранг војводе.
- 3. 5. (8. 5.?) - Умро Угарски Палатин Стјепан VII. Бáтхорy (тек 1550-тих га наслеђује Тома Нáдасдy).
- јун - Влад VI Îнецатул нови војвода Влашке (до 1532).
- 25. 6. - На Аугсбуршком Реицхстагу представљена Цонфессио Аугустана тј. Аугсбуршка конфесија, главна исповест вере Лутеранске цркве.
- српањ, концем - Појачање грађанског рата у Славонији.
- 3. 8. - Рат Коњачке лиге: битка код Гавинане је одлучујућа царска победа над фирентинском војском, град се предаје тједан касније, враћа се власт Медиција (Алессандро).
- 24. 8. - Вук Франкапан Брињски држи говор на Аугсбуршком рајхстагу, којим позива на помоћ Хрватској.
- септембар - Немац Николаус Федерманн истражује северни басен Ориноца.
- 8. 10. - Примирје у Славонији између Фердинандове и Запољине странке.
- + Велика поплава у Риму, 3.000 мртвих.
- 26. 10. - После седам година потуцања витезови Хоспиталери добили Малту од цара Карла, након чега чега ће постати познати као Малтешки витезови; такође су добили и либијски град Триполи.
- јесен - Прва ускочка колонија у Жумберку (током године прва већа сеоба из Босне у Хрватску, од 50 кућа)[2]; колонизација почиње и у Белој крајини.
- 5. 11. - Поплава светог Феликса погађа делове Фландрије и Зееланда.
- 7. 11. - Никола Јуришић и Јосип Ламберг у посланству пред султаном у Цариграду.
- 3. 12. - Мартим Афонсо де Соуса кренуо из Лисабона са четири брода како би ојачао португалски посед у Бразилу, коме прете Французи и Холанђани.
- 26. 12. - Хумаyун постаје други могулски цар (до 1540).
Током/тијеком године
уреди- Мали рат у Угарској: аустријске снаге заузеле Естергом, неуспешно опседају Запољин Будим (Павле Бакић и Радослав Челник су с Фердинандом, а Петар Овчаревић са Запољом и Турцима[3]).
- Смедеревски епископ Павле објавио отцепљење српске цркве од (грчке) Охридске архиепископије.
- Бенедикт Курипечич је члан Фердинандовог посланства султану Сулејману.
- Бележи да Босна опушћује због епидемија и исељавања, мада има досељавања из Србије[2] и да се становништво жали на нове намете који су покварили раније стање[4].
- Забелешке о становништву: источно од Сарајева преовлађују Срби, а да осим "правих Турака" у доњој Босни има и "старосједиоца Босанаца римокршћанске вјере"[5]; између Бање Луке и Кључа спомиње влашке овчаре[6].
- 1523-1530 - Прилив православног становништва у Далмацију, подигнуте многе цркве[7].
- 1530-1570 - Власи се досељавају у северозападну Босну из источне Херцеговине, западне Црне Горе и југозападне Србије[8].
- Лодовицо Гритти постављен за турског намесника у Мађарској (до 1534).
- Основан Цоллèге де Франце.
- Фрацасторова епска поема Сyпхилис сиве морбус галлицус ("Сифилис или француска болест") извор је назива за ту болест.
- Фердинанд I потврдио градски статут Ријеке.
- 1530-31 - Подигнута Бегова џамија у Сарајеву.
Рођења
уреди- 25. 8. - Иван IV Грозни, први руски цар († 1584)
- Сабо Бобаљевић, дубровачки аристократа и књижевник († 1585)
- ца. Старина Новак, хајдук и војсковођа († 1601)
- ца. Ференц Форгáцх, варадински бискуп († 1577)
- 1530-35 - Шимун Будинић, књижевник († 1600)
Смрти
уреди- Станиша (Скендер-бег) Црнојевић, црногорски санџак-бег (* 1457)
- 3. 5. - Стјепан VII. Бáтхорy, Угарски Палатин
- 26. 12. - Бабур, оснивач Могулског царства (* 1483)
- ца. Мила Гојсалић, хрватска мученица
Референце
уреди- ↑ Клаић, 95
- ↑ 2,0 2,1 Владимир Ћоровић, Нове српске сеобе, растко.рс (приступ 2013-02-07)
- ↑ Ћоровић, Срби под туђом влашћу, растко.рс (приступ 2013-02-07)
- ↑ Ћоровић, Турски замах, растко.рс (приступ 2013-02-07)
- ↑ Хисторија, стр. 595-6
- ↑ Хисторија, стр. 843
- ↑ Грешка код цитирања: Неважећа ознака
<ref>
; нема текста за референце под именомcor2
. - ↑ Енцyцлопедиа оф тхе Оттоман Емпире, п. 585
- Вјекослав Клаић, Свезак трећи: дио први..... Прва књига: Доба краљева Фердинанда I., Максимилијана и Рудолфа (1527-1608) (арцхиве.орг)
- Хисторија народа Југославије II, Школска књига Загреб, 1959