Žitava (rieka)
Žitava | |
Rieka | |
Štát | |
---|---|
Región | Ponitrie |
Prameň | Kamenný vrch |
- výška | 625 m |
Ústie | Nitra |
- výška | 117 m |
- súradnice | 48°05′10″S 18°13′03″V / 48,086088°S 18,217478°V |
Dĺžka | 99,3 km |
Povodie | 1 244 km² (124 400 ha) |
Prietok | |
- priemerný | 5,05 m³/s |
- maximálny | 71,60 m³/s |
- minimálny | 0,10 m³/s |
Poloha v rámci Slovenska
| |
Poloha ústia
| |
Wikimedia Commons: Žitava | |
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |
Žitava (maď. Zsitva) je rieka na južnom Slovensku[1]; má dĺžku 99,3 km, plochu povodia 1 244 km², priemerný prietok v obci Vieska nad Žitavou 2,5 m³/s a 3 m³/s v ústí. Preteká územím okresov Žarnovica, Zlaté Moravce, Nitra, Nové Zámky a Komárno. Je ľavostranným prítokom Nitry a tokom IV. rádu. Je to vrchovinovo-nížinný typ rieky so širokou riečnou nivou.
Prameň
[upraviť | upraviť zdroj]Pramení v Pohronskom Inovci, v podcelku Lehotská planina[2], na severnom svahu Kamenného vrchu (696,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 625 m n. m., juhozápadne od stredu obce Veľká Lehota.
Opis toku
[upraviť | upraviť zdroj]Rieka tečie od prameňa najprv na sever cez obec Veľká Lehota, priberá pravostranný prítok spod Bujakovho vrchu (751,1 m n. m.), pri samote Malolehotský Mlyn priberá pravostranný prítok od obce Malá Lehota a stáča sa na západ. Oblúkom sa potom stáča na juhozápad a vytvára Cigánsku dolinu, ktorá oddeľuje Tribeč na severe a Pohronský Inovec na juhu. Na jej konci priberá sprava Žitavicu, oblúkom obteká skalné bralo, na ktorom stoja zrúcaniny Živánskej veže a pri obci Jedľové Kostoľany sa stáča na juh a prerezáva časť Lehotskej planiny (podcelok Pohronského Inovca). Neskôr sa prudko stáča k juhozápadu, priberá ľavostranné prítoky Osné (319,2 m n. m.) a Sviniarsky potok a vstupuje do Žitavskej pahorkatiny.
Tu najprv tečie cez obce Obyce a Machulince a z ľavej strany priberá Kopanický jarok. Ďalej oddeľuje obce Žitavany (na ľavom brehu) a Kňažice (na pravom brehu), preteká mestom Zlaté Moravce, tu tečie súbežne s Hostianskym potokom, zľava priberá Podhájsky potok (pri Chyzerovciach) a južne od mesta sa Hostiansky potok napokon spája so Žitavou. Sprava následne priberá Pelúsok a Stránku a vteká na územie obce Tesárske Mlyňany. Ďalej tečie cez Viesku nad Žitavou, Slepčany a Novú Ves nad Žitavou, kde priberá pravostranný Čerešňový potok (151,3 m n. m.), medzi Vieskou a Novou Vsou tečie vo viacerých oblúkoch a meandruje.
Potom priberá významný prítok Drevenica z pravej strany, tečie cez Horný Ohaj, zľava priberá ďalší významný prítok Širočinu a zo západu obteká mesto Vráble. Pri meste priberá z pravej strany Hosťovský potok, neskôr zľava Telinský potok, Kováčovský potok, Melecký potok a sprava pri Vajke nad Žitavou Lúžtek. Medzi obcami Žitavce a Veľká Maňa (131,0 m n. m.) bol tok Žitavy vyrovnaný, pričom staré koryto (Stará Žitava) meandruje najprv na pravom brehu, pretína nové koryto a prechádza na jeho ľavý breh.
Oblasť Starej Žitavy je chráneným územím (PR Žitavský luh a PP Stará Žitava) so zachovanými brehovými porastmi a lužným lesom. Nové koryto obchádza obce Michal nad Žitavou, Kmeťovo, Maňa a Vlkas, od hlavného toku sa ďalej odpája Chrenovka, ktorá prechádza pri obci Hul na ľavý breh Žitavy, chvíľu tečie súbežne s ňou, výrazne meandruje a preteká lužným lesom až k Novým Zámkom, kde ústi do Nitry. Chrenovka je chráneným územím (PR Potok Chrenovka) so zachovalými brehovými porastmi. Pri obci Hul priberá Žitava zľava významný prítok Liska a pri Dolnom Ohaji sa nové koryto stáča na západ a pri Šuranoch sa napokon vlieva do Nitry (121,1 m n. m.).
Avšak koryto Starej Žitavy pokračuje na juh, vteká na územie Podunajskej roviny, tečie popri obci Bešeňov (118,8 m n. m.), ďalej priberá zľava Branovský potok (112,6 m n. m.). Ďalej preteká katastrálnym územím obce Dvory nad Žitavou, kde sa pripájajú viaceré vodné kanály, popri obci Bajč, kde sa pripája Pribetský kanál (112,2 m n. m.) a následne aj cez extravilán Hurbanova. Tu sa výraznejšie stáča na západ a oblúkom preteká lužným lesom (PR Alúvium Žitavy) až k ústiu do Starej Nitry pri Martovciach.
V dávnejšej minulosti sa dolný tok rieky stáčal juhovýchodným smerom a neďaleko obce Patince Žitava ústila priamo do Dunaja. Pozostatky pôvodného koryta vytvárajú Virtské jazero a v mieste ústia minulosť pripomína rovnomenná osada, dnes miestna časť Radvane nad Dunajom. V tejto lokalite sa nachádza pamätný dub, pri ktorom mal byť podpísaný Žitavský mier.[3]
Povodie Žitavy podľa prítokov (v smere toku)
[upraviť | upraviť zdroj]Žitava (P - pravostranný prítok, Ľ - ľavostranný prítok)
- Žitavica P
- Osné (Osný potok) Ľ
- Sviniarsky potok Ľ
- Machulinský potok Ľ
- Kopanický jarok Ľ
- Suchý potok Ľ
- Podhájsky potok Ľ
- Hostiansky potok P
- Blažkov potok P
- Chudý potok P
- Košiarny potok P
- Leveš P
- Jarky P
- Žikavka Ľ
- Pelúsok P
- Bolkov Ľ
- Stránka P
- Čerešňový potok P
- Drevenica P
- Brezinský potok Ľ
- Jelenský potok P
- Čakýň Ľ
- Bocegaj P
- Širočina Ľ
- Hosťovský potok P
- Obdokovský potok P
- Čeľadický potok Ľ
- Világoš Ľ
- Chyndický potok Ľ
- Babindolský potok P (ústi do vodnej nádrže Vráble)
- Teplá P
- Telinský potok Ľ
- Kováčovský potok Ľ
- Melecký potok Ľ
- Lúžtek P
- Silastov Ľ
- Dolinský potok Ľ
- Chrenovka (oddeľuje sa vedľajšie rameno, Ľ)
- Liska Ľ
Nové koryto Žitavy ústi do Nitry, nasledujú prítoky Starej Žitavy:
- Branovský potok Ľ
- Hastrgáň Ľ
- Lovčiansky potok P
- Lagáň P
- Šarcov potok Ľ
- Dvorský kanál Ľ
- Pribetský kanál Ľ
- Bohatský kanál Ľ
- Abovský kanál P
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Názvy vodných tokov [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.
- ↑ KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.
- ↑ Mapový portál HIKING.SK [online]. Denník N, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Žitava (rieka)