GERB
GERB | |
| |
Základné informácie | |
---|---|
Založenie | 3. december 2006 |
Materská strana | Národné hnutie pre stabilitu a progres |
Predseda | Bojko Borisov |
Najviac poslancov | 117/240 (NP 2009) 6/17 (EP 2014) |
Poslancov | 95 / 240 |
Volebný výsledok | ▲ 33,5 % (2017) |
Ideológie | konzervativizmus populizmus pro-europanizmus |
Politické spektrum | stredopravica až pravica |
Počet členov | ▲ 86 000 |
Medzinárodné organizácie | |
Skupina Európskeho parlamentu | Skupina Európskej ľudovej strany |
Európska politická strana | Európska ľudová strana |
Medzinárodné organizácie | Centristická demokratická internacionála |
Ďalšie informácie | |
Sídlo | Sofia |
Farby | |
GERB (skratka: Občania za európsky rozvoj Bulharska, bulharsky: Граждани за европейското развитие на България; zároveň bulharsky ako slovo: erb) je bulharská konzervatívna, populistická a pro-európska politická strana. Zároveň je to strana s druhou najväčšou členskou základňou. (Po Socialistickej strane) Vznikla v roku 2006 transformáciou neziskovej organizácie na politickú stranu. Jej predsedom je od jej vzniku súčasný predseda vlády Bulharska Bojko Borisov. V posledných parlamentných voľbách získala 33,5 % hlasov voličov.
Vznik a história strany
[upraviť | upraviť zdroj]V roku 2006 stranu založil primátor Sofie a bývalý policajt Bojko Borisov transformáciou z neziskovej organizácie. Jej preferenecie v prieskumoch sa na začiatku pohybovali okolo 15 % a strana bola druhá za vládnúcou Bulharskou socialistickou stranou. Za svoje priority strana označila boj proti kriminalite a korupcií, ochranu rodiny a energetickú nezávislosť.
Strana vyhrala voľby do Európskeho parlamentu v roku 2009 so ziskom 24,4 % a získala 5 mandátov europoslancov. Ty sa stali členmi skupiny Európskej ľudovej strany, ktorej členom je strana od roku 2007.
Po úspešných parlamentných voľbách v roku 2009, ktoré strana vyhrala s výsledkom 39,7 % obsadila v parlamente 117 kresiel. Vytvorila menšinovú vládu za podpory ďalších 3 menších nacionalistických strán. Vláda tesne pred koncom volebného obdobia podala demisiu kvôli celoštátnym protestom kvôli vysokým cenám energií, nízkemu životnému štandardu a korupcií.
V predčasných parlamentných voľbách strana prepadla, vyhrala ich so ziskom 30,5 %. Po voľbách GERB na čele s Borisovom ostal v opozícií na koľko nedokázal zostaviť vládu. Krajinu viedla dočasná vláda zložená z nominantov Socialistickej strany a Hnutia za práva a slobody. Tá ju doviedla k predčasným voľbám v roku 2014. V opakovaných voľbách strana získala 32,7 % hlasov všetkých voličov. Borisov zasadol do kresla predsedu koaličnej vlády s konzervatívnym Reformným blokom.
V parlamentných voľbách v roku 2017 Borisovov GERB zopakoval svoj dobrý výsledok a oslovil 33,5 % voličov. Strana opäť zasadla do vlády, vytvorila koaličnú vládu s nacionalistickou krajne pravicovou stranou Zjednotení patrioti za čo bola ostro kritizovaná.
Ideológia
[upraviť | upraviť zdroj]Strana je konzervatívna. Je za ochranu rodiny, proti interrupciám, manželstvám a adopciám homosexuálnými pármi či eutanázií . Nezastáva však kresťansko pravicové či národnokonzervatívne hodnoty.
V otázkach zahraničnej politiky je strana značne pro-európska, ako aj naznačuje jej názov. Podporuje členstvo Bulharska v EÚ a NATO. Je za maximálnu integráciu krajiny a rokuje o vstupe krajiny do Schengenu či Eurozóny. V zahraničnej politike teda tvorí opozíciu druhej najsilnejšej Socialistickej strane, ktorá je rusofilná.
Strana je značne pravicovo populistická za čo býva často kritizovaná svojimi oponentmi. Je však zástancom ekonomickej voľnosti, dobrých podmienok pre podnikateľov, pravicových riešení.
Strana sa nedá ako celok označiť za nacionalistickú. Predseda Borisov však má niekoľko kontroverzných vyjadrení ktoré sa tak dajú pomenovať, vládne s nacionalistickou, krajne pravicovou stranou Zjednotení patrioti.
Kritika
[upraviť | upraviť zdroj]Podpredseda Strany európskych socialistov Jan Marinus Wiersma obvinil Borisova z toho, že označil Turkov, Rómov a dôchodcov za „zlý ľudský materiál“ a tvrdil, že strana GERB už prekročila hranicu medzi pravicovým populizmom a extrémizmus až nacionalizmom.
Strana je spojená z množstvom korupčných škandálov a jej kritici ju obviňujú z toho, že mafia v štáte prerástla s vládou. V súčasnosti sa konajú aj protesty proti rozsiahlej korupcií v krajine, ktorú pripisujú práve GERBu a Borisovovej vláde.
Volebné výsledky
[upraviť | upraviť zdroj]Voľby do Bulharského parlamentu
[upraviť | upraviť zdroj]Rok | Hlasy | % | Mandáty | Postavenie |
---|---|---|---|---|
2009 | 1 678 583 | 39,72 %
(1.) |
117 / 240 |
Vládna menšina |
2013 | 1 081 605 | 30,54 %
(1.) |
117 / 240 |
Opozícia |
2014 | 1 072 491 | 32,67 %
(1.) |
117 / 240 |
Vládna väčšina |
2017 | 1 147 283 | 32,65 %
(1.) |
117 / 240 |
Vládna väčšina |
Apríl 2021 | 837 707 | 25,80 %
(1.) |
117 / 240 |
Podpora vlády |
Júl 2021 | 642 165 | 23,51 %
(2.) |
117 / 240 |
bude určené |
Zdroj
[upraviť | upraviť zdroj]Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku GERB na anglickej Wikipédii.