Horst Mahler
Horst Mahler | |
| |
Narodenie | Haynau |
---|---|
Známa vďaka | člen Frakcia Červenej armády |
Alma mater | Freie Universität Berlin |
Profesia | právnik a obhajca |
Odkazy | |
Commons | |
Horst Mahler (* 23. január 1936, Haynau) je nemecký právnik a obhajca. V 70. rokoch bol okrem iného jedným zo zakladajúcich členov ultraľavicovej teroristickej organizácie Frakcia Červenej armády (Rote Armee Fraktion), dnes patrí medzi najznámejších pravicových aktivistov v Nemecku, vyznačuje sa najmä popieraním holokaustu.
Život
[upraviť | upraviť zdroj]Horst Mahler študoval právo na západoberlínskej Freie Universität Berlin, po štúdiách založil roku 1964 právnickú poradňu. V dôsledku svojich stykov s ľavicovými organizáciami patrili medzi jeho zákazníkov prominentné osobnosti ako Rainer Langhans, Fritz Teufel, Gudrun Ensslinová, Beate Klarsfeldová, Andreas Baader a ďalší. Roku 1969 založil spolu s neskorším poslancom strany Zelených, Hansom Christianom Ströbelem, takzvaný Socialistický advokátsky kolektív (Sozialistisches Anwaltskollektiv).
Horst Mahler patrí k rozporuplným osobnostiam spoločenského a politického života v Nemecku. Počas svojho štúdia bol členom ľavicového, ale v porovnaní s neskoršími organizáciami nedogmatického zväzu SDS. Za členstvo v tomto zväze ho roku 1960 vylúčili z SPD. V neskorých šesťdesiatych rokoch sa silne angažoval v takzvanej mimoparlamentnej opozícii (APO) a roku 1970 sa stal členom teroristickej organizácie RAF.
Činnosť v tejto organizácii viedla 8. októbra 1970 k jeho zatknutiu a neskoršiemu odsúdeniu (prepad banky, násilné oslobodenie väzňa). K Mahlerovým obhajcom patril aj Otto Schilly, neskôr minister vnútra SRN, ale aj Gerhard Schröder, neskôr kancelár SRN. Ešte počas výkonu trestu bol Mahler kvôli členstvu v maoistickej takzvanej strane KPD a v dôsledku ideologických sporov z RAF vylúčený. Roku 1980 ho predčasne prepustili po výkone dvoch tretín trestu a roku 1987 dostal povolenie pôsobiť ako právny obhajca.
Počas väzby sa Mahler zoznámil s Hegelovým dielom, čítal ďalšiu literatúru a zmenil svoje názory. Germánstvo sa pomaly stávalo v jeho očiach východiskom pre problémy nemeckej spoločnosti. Roku 2000 vstúpil k veľkému prekvapeniu svojich bývalých kolegov do ultrapravicovej Národnej demokratickej strany Nemecka (NPD). Neskôr zastupoval stranu aj v rôznych procesoch a pri rôznych príležitostiach sa zasadzoval za obnovu Veľkonemeckej ríše.
V roku 2003 z NPD vystúpil a založil Spolok za rehabilitáciu prenasledovaných v dôsledku popierania holokaustu (Verein zur Rehabilitierung der wegen Bestreitens des Holocaust Verfolgten). Začiatkom roku 2004 sa ocitol opäť v súdnej sieni, tentoraz obvinený zo štvania ľudu (po nemecky Volksverhetzung). Mahler s niekoľkými stúpencami žiadal zákaz židovských obcí v Nemecku, vypovedanie všetkých nezamestnaných prisťahovalcov z Nemecka a vyzýval na ďalšie silné zásahy proti rôznym menšinám.
Roku 2002 rozdával novinárom na straníckej konferencii NPD neonacistické letáky, ktoré označovali nenávisť voči Židom za niečo celkom obvyklé.
Počas procesu hrozil sudcom, prokurátorovi a prísediacim trestom smrti podľa starého a neplatného ríšskeho trestného kódexu (sudca si v dôsledku jeho počínania vyžiadal psychiatrov posudok). Aj vzhľadom na ďalšie antisemitistické výstupy bol Mahler 8. apríla 2004 odsúdený za propagáciu rasizmu a antisemitizmu na deväť mesiacov väzenia a dostal zákaz vykonávať prax obhajcu.
Istú pozornosť vzbudil Horst Mahler až v novembri 2005, kedy vystupoval ako asistent obhajoby v procese proti Ernstovi Zündelovi a tejto funkcie ho sudca zbavil.