Republika srbská
Republika srbská | |||||
| |||||
Národné motto: - | |||||
Štátna hymna: Moja Republika | |||||
Miestny názov | |||||
• dlhý | Republika Srpska / Република Српска | ||||
• krátky | Republika Srpska / Република Српска | ||||
Hlavné mesto | Istočno Sarajevo (de iure) Banja Luka (de facto) 44°46′ S.š. 17°11′ V.d. | ||||
Najväčšie mesto | Banja Luka | ||||
Úradné jazyky | srbčina, bosniačtina a chorvátčina
| ||||
Štátne zriadenie Prezident Predsedníčka vlády |
republika Željka Cvijanović Željka Cvijanović | ||||
Vznik | 9. január 1992 | ||||
Rozloha • celková • voda (%) |
24 641 km² 0 km² (0 %) | ||||
Počet obyvateľov • odhad (2007) • sčítanie (2013) • hustota (2007) |
1 439 673 1 218 107 53/km² | ||||
Mena | Konvertibilná marka (BAM) | ||||
Časové pásmo • Letný čas |
SEČ (UTC+1) SELČ (UTC+2) | ||||
Internetová doména | |||||
Smerové telefónne číslo | +387 |
Súradnice: 44°45′00″S 17°19′00″V / 44,75°S 17,316666666667°V
Republika srbská (srb., bos. а chorv. v latinke Republika Srpska, v srbskej cyrilike Република Српска) je jedna z dvoch entít federatívnej Bosny a Hercegoviny.
Hlavným mestom entity je de facto Banja Luka, kde sídli správa krajiny; hoci ústavou je garantované za hlavné mesto Federácie Bosny a Hercegoviny Sarajevo a za hlavné mesto Republiky srbskej Istočno Sarajevo (srb. Istočno Sarajevo). RS má vlastnú vládu, vlastného prezidenta, parlament, entitálne symboly a do roku 2003 mala dokonca aj vlastné aerolínie (Air Srpska). V roku 2004 existovali snahy zjednotiť policajné zložky oboch entít, avšak stroskotali. O niekoľko rokov sa podarilo zreformovať ozbrojené sily a vojenské zložky RS tak začleniť do Ozbrojených síl Bosny a Hercegoviny. Ako menu používa entita konvertibilnú marku, rovnako ako Federácia BiH (do roku 1994 však mala vlastnú menu, ktorou bol dinár Republiky srbskej).
Dejiny
[upraviť | upraviť zdroj]Republika srbská vznikla na začiatku vojnového chaosu v bývalej Juhoslávii. Koncom roka 1991 srbskí členovia bosnianskeho parlamentu ako reakciu na vyhlásenie suverenity Bosny a Hercegoviny vytvorili zhromaždenie srbského národa v Bosne a Hercegovine, ktoré 28. februára 1992 prijalo ústavu republiky. Tento dátum sa považuje za dátum vzniku Republiky srbskej. Iniciátori vytvorenia republiky mali v úmysle jej odtrhnutie od Bosny a Hercegoviny. Prvým prezidentom Republiky srbskej sa stal Radovan Karadžić. Nasledovala krutá vojna, počas ktorej sa bosnianskym Srbom podarilo obsadiť až 70 % územia Bosny a Hercegoviny.
Republika si umiestnila sídla svojich najdôležitejších orgánov v dedine Pale, len pár kilometrov od Sarajeva. Napriek dlhému a krvavému obliehaniu Sarajeva sa bosnianskym Srbom Sarajevo nepodarilo dobyť.
Daytonskou mierovou zmluvou z roku 1995, ktorou sa skončila vojna v Bosne a Hercegovine, sa dohodlo, že Republika srbská bude naďalej existovať, ale v rámci Bosny a Hercegoviny ako jedna z jej dvoch štátnych subjektov, určili sa jej hranice, pričom sa určilo, že republika bude zaberať približne 49 % územia Bosny a Hercegoviny.
Po vojne sa začal zložitý proces konsolidácie a zjednocovania Bosny a Hercegoviny, ktorý sa doteraz neskončil a na ktorý dozerá medzinárodné spoločenstvo.
Súčasnosť
[upraviť | upraviť zdroj]Hoci republika rešpektuje kompromisný mier z roku 1995, nevzdala sa celkom nárokov na svoje osamostatnenie. Separatistické tendencie v republike posilnil príklad Kosova. Nateraz sa však zdá, že republika nemá záujem o násilné odčlenenie od Bosny, jej politici hovoria výlučne o mierovej ceste. Na druhej strane prebieha už spomínaný politický proces zjednocovania Bosny a Hercegoviny pri rešpektovaní autonómie oboch štátnych entít.
Štatistiky
[upraviť | upraviť zdroj]Etnická skladba obyvateľstva | |||||||||||||
Rok | Srbi | % | Moslimovia1 | % | Chorváti | % | Ďalší2 | % | Celkovo | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1991 | 869 854 | 55,4% | 440 746 | 28,1% | 144 414 | 9,2% | 114 494 | 7,3% | 1 569 332 | ||||
1996 | 1 427 912 | 96,8% | 32 344 | 2,2% | 15 028 | 1,0% | 4 | 0,0% | 1 475 288 | ||||
20063 | 1 267 000 | 88% | 127 000 | 8% | 58 000 | 4% | 750 | 0,001% | 1 452 673 | ||||
1:Veľká časť moslimov sa dnes cíti byť Bosniakmi. 2: "Ďalší", hlavne ľudia, ktorí vyhlásili, že sú Juhoslovania 3: údaje z roku 2006 sú odhad |
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Republika srbská