Tatranská magistrála
Tatranská magistrála je červeno značený turistický chodník, prechádzajúci južnými svahmi Západných a Vysokých Tatier. Je najdlhším súvislým turistickým chodníkom vo Vysokých a Západných Tatrách. Jeho názov bol vytvorený v 30-tych rokoch 20. storočia. Celková dĺžka je okolo 72 kilometrov a optimálny čas prechodu je 3 – 4 dni.
História
[upraviť | upraviť zdroj]Pôvodnú myšlienku na vybudovanie chodníka publikoval Hugo Jeltsch v roku 1903 v ročenke Uhorského karpatského spolku. V tej dobe už niektoré úseky dnešnej magistrály existovali, ale neboli prepojené do jedného celku. Nápad oživil v roku 1923 Petr Karel (pod pseudonymom Karel Petrovič), keď popísal svoju cestu vtedajšími chodníkmi a vytvoril návrh na ich prepojenie do Vyšnej cesty tatranskej, pre ktorú navrhol pomenovanie Sokolská cesta. Klub československých turistov návrh uskutočnil v rokoch 1931 – 1937 na vlastné náklady so štátnym príspevkom. V neskorších rokoch došlo k niekoľkým zmenám hlavne preloženie a skrátenie úseku medzi Batizovským a Velickým plesom. Najväčším zásahom sa stalo uzavretie celého hrebeňa Belianskych Tatier v roku 1978, čím sa magistrála skrátila o 19 kilometrov. Tento úsek viedol z Kopského sedla hrebeňom Belianskych Tatier cez Kobylí vrch do Tatranskej Kotliny.
Súčasnosť
[upraviť | upraviť zdroj]Terajší západný koniec červenej značky je rázcestie na Tokárinách neďaleko obce Jalovec pri Liptovskom Mikuláši. Od nej chodník prechádza južnou stranou Zápaných Tatier do Podbanského a ďalej, južnými svahmi Vysokých Tatier. Východný koniec magistrály je pri Veľkom Bielom plese pod Kopským sedlom. Celková dĺžka Tatranskej magistrály je približne 72 km a celkový čas potrebný k jej zdolaniu je asi 20 hodín. Často sa ako magistrála uvádza len jej vysokotatranská časť od Podbanského. Tá sa od západotatranskej líši hlavne tým, že je vedená vyššie v horách s výraznejším prevýšením.
Priebeh trasy
[upraviť | upraviť zdroj]Vzdialenosť[1] | Čas (h)[2] | Nadmorská výška m n. m. | Miesto | Križovanie chodníkov[2] |
---|---|---|---|---|
0,0 km | 0:00 | 1615 m | Veľké Biele pleso | ↓ ↓ |
2,1 km | 0:35 | 1551 m | Chata pri Zelenom plese | ↑ ↓ |
4,6 km | 2:05 | 2023 m | Sedlo pod Svišťovkou | |
7,4 km | 3:05 | 1751 m | Skalnaté pleso | ↓ ↓ |
10,2 km | 3:45 | 1462 m | rázcestie v blízkosti Zamkovského chaty | ↑ |
11,4 km | 4:05 | 1340 m | Obrovský vodopád | |
11,9 km | 4:15 | 1304 m | rázcestie pri Rainerovej chate | ↑ ↓ |
13,2 km | 4:35 | 1285 m | Hrebienok | ↓ ↓ |
14,5 km | 4:55 | 1357 m | rázcestie pod Slavkovským štítom | ↑ |
19,3 km | 6:20 | 1670 m | Sliezsky dom | ↑ ↓ |
21,3 km | 6:55 | 1710 m | rázcestie pod Suchým vrchom | ↓ |
22,9 km | 7:20 | 1884 m | Batizovské pleso | ↓ |
27,0 km | 8:45 | 1966 m | Sedlo pod Ostrvou | |
29,6 km | 9:35 | 1510 m | rázsestie pri Popradskom plese | ↑ ↓ |
32,0 km | 10:10 | 1499 m | rázcestie na Trigane | ↓ |
34,5 km | 10:45 | 1347 m | Štrbské pleso | ↑ ↑ |
36,9 km | 11:20 | 1457 m | Rázcestie pod Furkotskou dolinou | ↑ |
39,2 km | 11:55 | 1450 m | Rázcestie pri Jamskom plese | ↓ ↑ |
43,7 km | 13:05 | 1140 m | Tri studničky | ↑ ↑ |
49,7 km | 14:25 | 930 m | Podbanské | ↑ ↑ |
54,0 km | 15:35 | 970 m | ústie Bystrej doliny | ↑ |
59,0 km | 16:40 | 890 m | ústie Úzkej doliny | ↓ ↑ |
63,1 km | 17:45 | 900 m | rázcestie pod Holým Vrchom | ↑ ↓ |
66,5 km | 18:40 | 891 m | ústie Žiarskej doliny | ↑ ↑ |
71,5 km | 19:55 | 806 m | ústie Jaloveckej doliny | ↑ |
72,1 km | 20:05 | 784 m | Tokariny | ↑ ↓ |
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ hiking.sk - hikeplanner - vyhľadávač turistických trás [online]. [Cit. 2010-01-09]. Dostupné online.
- ↑ a b NYKA, Józef. Tatry słowackie. Przewodnik. Wyd. II. Latchorzew : Wyd. Trawers, 1998. ISBN 83-901580-8-6. Vo väčšine turistických sprievodcov a máp sú časové prechody mierne dlhšie.
Súradnice: 49°09′18″S 20°04′50″V / 49,155083°S 20,080572°V