Dobrina, Žetale
Dobrina | |
---|---|
Hiša v Dobrini | |
Koordinati: 46°17′4.86″N 15°48′32.01″E / 46.2846833°N 15.8088917°E | |
Država | |
Statistična regija | Podravska regija |
Tradicionalna pokrajina | Štajerska |
Občina | Žetale |
Površina | |
• Skupno | 6,87 km2 |
Nadm. višina | 267 m |
Prebivalstvo (2020)[1] | |
• Skupno | 247 |
• Gostota | 36 preb./km2 |
Časovni pas | UTC+1 (CET) |
• Poletni | UTC+2 (CEST) |
Poštna številka | 2287 Žetale |
Zemljevidi |
Dobrina je naselje v Občini Žetale.
Dobrino sestavljajo zaselki Dobrina, Dobrinska Gorca, Globočec, Hrastov Vrh, Laze, Male Prekože, Podpeč, Rapače, Reber, Spodnje Ravno, Strajna, Temnjak, Velike Prekože, Veliki Vrh, Zgornje Ravno in Žale.
Gospodarstvo
[uredi | uredi kodo]V okolici prevladujejo gozdovi, travniki in pašniki. Razvita je živinoreja. V Dobrini so nekaj let po drugi svetovni vojni odprli pletilski obrat (stoli in drugo iz Vrbovih mladik), a so ga potem preselili v drug kraj.
Zgodovina
[uredi | uredi kodo]Leta 1957 je bilo v Dobrini 76 hišnih številk in 430 prebivalcev, leta 1995 pa še samo 291. Dobrina se v prvič omenja leta 1324, ko je Ortof, Oče Hermana Dobrinskega, kupil od Ucmanovih sinov pravico do nekaj desetine pri Rogatcu. V Dobrini je obstajal dvor, o katerem pa ni zanesljivih podatkov.
Prve omembe krajev pred 1500: Prekože (1308) in (1322), Dobrina (1324), Dobrinska Gorca (1340), Strajna (1423), Globočec (1436), Sopišovec (Ravno) (1440).
Viri
[uredi | uredi kodo]- Lojze Gajšek, Žetale, Župnija Žetale, Žetale 2001 (COBISS)
- Krušič, Marjan (2009). Slovenija: turistični vodnik. Založba Mladinska knjiga. COBISS 244517632. ISBN 978-961-01-0690-6.
Sklici in opombe
[uredi | uredi kodo]- ↑ »Prebivalstvo po naseljih, podrobni podatki, 1. januar 2023«. Statistični urad Republike Slovenije. 7. junij 2023. Pridobljeno 5. aprila 2024.