Matija Ljubša
Matija Ljubša | |
---|---|
Rojstvo | 24. februar 1862 Vanetina |
Smrt | 11. november 1934 (72 let) Celje |
Državljanstvo | |
Poklic | duhovnik, zgodovinar, teolog |
Matija Ljubša, zgodovinar, * 24. februar 1862, Vanetina, † 11. november 1934, Celje.
Življenje
[uredi | uredi kodo]Ljudsko šolo je obiskoval pri Negovi, in nato mariborsko gimnazijo, kot dijak si je intenzivno dopisoval z vrstniki iz slovanskih dežel, zato je bil izključen iz šole ter zadnji letnik gimnazije opravil leta 1884 v Celju. Teologijo je študiral v Gradcu in bil leta 1887 posvećen. Po dveh kaplanskih službah je bil imenovan za kurata v graški moški kaznilnici. Že v času pred prvo svetovno vojno je bil upokojen, vendar je ostal v Gradcu vse do leta 1918, ko se je preselil v Maribor in dobil službo v uredništvih katoliškega časopisja, ki ga je izdajala Cirilova tiskarna. Leta 1926 je odšel kot duhovni pomočnik v mestno župnijo Celje.
Delo
[uredi | uredi kodo]V Gradcu je sodeloval v slovenskih društvih in bil soustanovitelj katoliškega akademskega društva Zarja. Za istoimensko društvo v Mariboru je napisal publikacijo Nekaj zgodovine Katoliškega društva rokodelskih pomočnikov v Mariboru (1925). Posebne zasluge si je Ljubša pridobil z raziskovanjem zgodovinskih virov in objavljanjem zgodovinskih prispevkov. Leta 1898 je izšla Zgodovina Čehov na Štejerskem, leta 1911 pa kratka zgodovina Pokristjanjevanje na območju sekovske škofije. Po preselitvi v Celje se je ves zapisal zgodovini tega mesta in njegovih župnij ter o svojih izsledkih tudi objavil nekaj zgodovinskih študij, kot npr. leta 1929 Postanek srednjeveškega Celja.
Viri
[uredi | uredi kodo]- Bernard Rajh; Marjan Toš, ur. (2001). Podoba kraja Občine Cerkvenjak. Slovenskogoriški forum. COBISS 45861121. ISBN 961-90917-0-1.
- »Ljubša Matija«. Slovenski biografski leksikon. Ljubljana: ZRC SAZU, 2013 – prek Slovenska biografija.