Јасеница (река)
Јасеница | |
---|---|
Опште информације | |
Дужина | 84,7 km |
Басен | 1.356 km2 |
Слив | Црноморски |
Водоток | |
Извор | Рудник |
Ушће | Велика Морава |
Географске карактеристике | |
Држава/е | |
Област | Јасеница |
Насеља | Смедеревска Паланка |
Притоке | Кубршница, Сребреница |
Јасеница је река у истоименој области у Србији. Она је најдужа притока Велике Мораве. Извире на североисточној падини планине Рудник (приближан положај извора је 44° 08′ 13.64″ N 20° 31′ 21.49″ E / 44.1371222° С; 20.5226361° И), на месту званом Теферич[1][2] (раније се писало и Тефериџ[3]) које је у турско доба било излетиште Рудничана.
Од извора тече ка северозападу, где у њу код насеља Рудник утиче Златарица, а одатле тече североисточно. Након ушћа Јарменовачке реке у њу у селу Јарменовци, мења правац и тече ка истоку.
Код Страгара се у њу улива друга рудничка река, Сребреница.
Улива се у Велику Мораву 1,5 km источно од села Великог Орашја на надморској висини од 87 метара.
Дужина тока је 84,7 km, а слив јој захвата 1356 km² централне Шумадије. Са просечним протицајем од око 4,7 m³/s, Јасеница је водом најбогатија река у Шумадији. Најзначајнија лева притока је Кубршница. Главно место области Јасеница је Смедеревска Паланка.
Галерија
[уреди | уреди извор]Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Јован Мишковић: Опис Рудничког округа. ISBN 978-86-86351-01-2.
- ^ Борисав Челиковић, приређивач: Руднички округ, Рудничка Морава. ISBN 978-86-519-0961-3.
- ^ Борисав Челиковић, приређивач: Српске земље, насеља, порекло становништва, обичаји; књига прва Качер;
Милоје Т. Ракић: Качер, антропогеографска проучавања, 1905;
Јеремија М. Павловић, Качер и Качерци. 1928. ISBN 978-86-83697-73-1.
Литература
[уреди | уреди извор]- Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2.
- Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3.